A Balatonmellek növenyzetenek kapcsolata. 
22 
Artemisia saxatilis 
» Austriaca 
Draba demissorum 
Polygala Balatonica 
Stachys recta 
Dianthus subdiutinus 
» Hungaricus 
Helichrysum arenarium 
Jurinea mollis 
Scorzonera Austriaca 
A. camphorata 
A. Biasolettiana Vis. 
Dr. armata Sch., Ky et Nym, D. elon- 
Sata, Dalm. 
P. stenoptera, Borb. 
St. Karstiana, Borb. 
D. Croaticus, Borbh. 
D. plumarius L. (D. serrulatus Schl. et 
Vuk., non Dest.). 
H. angustifolium Lam. 
J. macrocalathia var. Liburnica, 
var. platyphylla, G. Beck 
» purpurea Sc. rosca 
Galium silvaticum . aristatum 
Smyrnium Kitaibelii . perfoliatum 
Paronychia cephalotes . Kapela 
Potentilla rubens . australis 
. Tommasinii 
. tricolor Vuk. 
. varia (v. ö. meg a deli növenyek 
összeällitäsät). 
Onobrychis arenaria 
Anthyllis polyphylla 
Vicia glabrescens 
spepoT ung 
A peldäak szäma sokkal tetemesebb lenne, ha a Balaton melleken kivül Buda- 
pest &s mäs videk flöräjäaböl is välogattunk volna ilyen megegyezökect. 
Erdöben vagy nyilt szikläs helyen lätjuk e magastäji növenyeket a nevezett 
hegyeken oly termeszetszerüi szövetkezetben, hogy a Balatontöl valö ide vagy meg- 
forditva innen amoda valö Ujabbkeltü, akär termeszetszerü hurezoläsra - gondolni 
sem lehet. Söt ha valaki megis Uüjabb idehurczoläst vitatna, meg kell gondolnia, 
hogy ezek a havasvideki kenyes növenyek — a mai havasi növenyekröl vett tapasz- 
taläs szerint — a forrö hegyoldalon ma meg nem maradnänak. E ritkäbb növenyck 
nem akärhol elnek meg, söt nagyobb reszök nem könnyen hurczolhatö messzire. 
Ezek a havasvideki növenyek, a melyek az Ösmätra erdötlen lejtöin es tö- 
veben szervezetöknel, valamint a havasvidekiekkel val6 rokonsäguknäl fogva is 
kirivök egyeb tärsaik közül, azoknak az ösi közös növenyeknek maradeka, melyek 
eredetileg a szöban levö hegyeknek &s videknek a mainäl magasabb berczeit füve- 
sitettek, Akkor annyi sokfele termöhely, az összehurczoläsnak es keveredesnek annyi 
alkalma, mint ma, nem volt, tehät a növenyfaj annyira el se fajzhatott, a fajok 
szamänak jöval kevesebbnek kellett lenni ältaläban es egy-egy helyen, mint nap- 
jainkban, a videk különbözö tagosuläsa, a sokfele közlekedes es a növenyeknek 
ezerfele össze-vissza hurezoläsa &s keveredese idejeben. Hogy most az ösi vege- 
tatiö ereklyeiböl egy helyen több van, mint a mäsikon, az az oka, hogy a hosszü 
idök folytän a termöhelyek is nagyon megvältoztak, s a vältozässal együtt egy-egy 
helyen több-kevesebb faj kiveszett, mäs gyarapodott, igy a megegyezö helyeken 
fenmaradt növenyck szäma is egyenetlen. Legkevesebb havasi fü menekült meg 
napjainkig a neki alkalmatlanabb alacsonyabb videken. 
A havasvideki fü resze Budapest vagy a Balatonmellck hegyein lassü hozzä- 
szokäs ütjän maradhatott fönn, mert az alvidekre nem hirtelen, hanem alig Eszre- 
vehetöleg ereszkedett le, kiszämithatatlan esztendök hosszu sorozatän, a hegyek 
lassü kopäsa vagy mäs pusztuläsa következteben. A havasvideki növeny mai ide 
hurezoläsböl vagy ide ültetesböl alig maradna fenn azon &les ellentet miatt, a mely 
az alacsony videk €s a havas klimäjäban ma nyilatkozik. 
15* 
