A deli növenyek. 229 
növenygeografiai tapasztalat felreismerhetetlen bizonyiteka, hogy azok a delibbjel- 
lemü s ma kiväldan a mediterrän flöräban &l6 növenyek egykor itt seregesen 
tenyesztek. Nekünk ugyan az itt fiatalabb keleti magyarföldi növeny elsöbb, de 
a kort tekintve, a deli sarjak megvitatäsät elöbbre helyeztük. 
Abban az idöben, midön az Ös-Bakony szigetje körül tenger hullämzott, a 
videknek nyäri klimäja az alsö regiöban nem volt olyan szäraz &s forrö, mint mos- 
tanaban. Tengeri klimänak kellett itt lenni, körülbelül, mint ma az Atlanti-tenger 
melleken, s a növenyzetnek is a hüvösebb es nedvesebb klimähoz alkalmazkod6nak 
kellett lenni, körülbelül mint a mai nyärelöz6 liliomfelek. Az Ös-Bakony felsö regiö- 
jaban ekkor valöszinüleg havasi, az alsöban pedig, a mai tetemesszämüu maradekröl 
itelve, liliomvirägü, gyakran hagymäs növenyck, reszbeli subtropikus (mesothermalis) 
maradck, uralkodtak, a liliom, höviräg, dioscorea- &s nösziromfelek csalädjaböl; az 
Attikäban ma ismeretes liliommezök akkor a mai seregesen növö Asphodelus, Ve- 
ratrum, toväbbä a Hemerocallis, Muscari stb. nyomän, az Ös-Bakony also rEgIö- 
jaban is virultak. Köztök a gumös aroideäk aproö virägjokkal feltüni nem birvän, 
virägburokjok szinesedett. Mind az egyszikück közül val6, a mi szinten ösisegöket 
bizonyitja. A földbeli eletre a hagyman (Sternber.gia, hövirag) kivül töke (Polygo- 
natum, Irıs), gumö (a Poa bulbosa, Phleum nodosum päzsit) &s hagymagum6ö (kiki- 
rics 159. old.; säfräny) kepzödött, söt a gyökerszäla is gumösodott (kosbor). 
A földbeli gumö es töke-kepzödest a ketszikück is örököltek, gyakran dagadt- 
tövüek. Az ernyösek (Sesel annuum, Smyrnium, Trinia, Chaerophyllum  bulbo- 
sum), esengetyükefelek (Campanula rapunculus, Phyteuma orbiculare), boglärkafelek 
(Anemone ranunculoides, Ramunculus bulbosus, R. ficarius, R. mediterraneus, R. Zlly- 
‚ıicus), rözsafelek (Ulmaria filipendula, Potentilla tuberosa, P. erecla), feszkesek 
(Zactuca quercina, S. sagittata), saxifragaceäk (Saxifraga bulbifera), füstikefelek 
(Corydalıs), primulafele (Cyclamen), vitorläsviraguak (Orobus Venetus, Orobus ver- 
sicolor, O. pallescens, Lathyrus tuberosus), kutyatejfelek (Zuphorbia angulata) közül 
mind a Balaton melleken, mind a mediterrän flöräban van, mint lätjuk, elegendö 
megegyezö vagy nem nagyon elterö gumös helyettesitö testverfaj, mint a hajdani 
egyenletes vegetatiö maradeka. Ilyen es sok mäs tetemesszämü ereklye a 160., 211. 
old. vilägosan bizonyitja, hogy ez nem Wjabbkori vegetatiö, hogy az Ujabb polgär 
csak köze tolakodott, s hogy a deli növenyzet videkünkröl teljesen nem vonult vissza. 
Delimek nevezem inkäbb ezt a vegetatiöt, mint mediterrännak, mert az utöbbi 
szükebbkörü, nagyon körülzärt növenyzet, a keletkezeset tekintve valöszinüleg 
Ujabb, s a közös növenyek ügy maradtak ott is fenn mäs regibb flöraböl, mint a 
Balatonmellek hegyein. 
A mediterrän növenyt, mint valamely flöränak alkotö elemet gyakran emlitik, 
a nelkül, hogy tulajdonkepen a kellö vegere järtak volna, mi hät eredetileg a medi- 
terrän növeny. Az itt delinek mondott flöraelem bizonynyal regibb, mint a mai 
mediterrän flöra, s tulajdonkepen ösdeli flöra, a regibb Es jobban delre vonult 
tropikus €s subtropikus flöränak kisebb &s legutöls6 maradeka. Ex Euröpäban ma 
meg a mediterrän növenyek közt feltünöbb. A tröpusi növenyereklye tehät a 
mediterrän flöränak kirivöbb alkotö resze.! Epen a mai szigoruan mediterrän növeny, 
pl. a köver parti fü (96. old.), sok szürös bokor (Paliurus, Rhomnus intermedia, 
Crataegus brevispina) & mäs mediterrän fü nem hagyja el a közel tengerpatot. 
ı V. ö. Leunis: Synopsis d. Pflanzenkunde, III. Aufl. I. Bd., 1883, 789., 800. old. 
