230 A deli növenyek. 
KERNER! a mediterrän flöra keletkezeset a diluvialis völgyi elgleccseresedest követö 
melegebb idöben, az aquilonaris flöranak a pontusmellekire &s mediterränra külö- 
nüleseböl szärmaztatja, a mi szinten nem nagyon regi keletkezest igazol. Söt a mai 
mediterrän flöränak az emberi kultüra nem kis mertekben keszitette elö az Eghaj- 
latot, azert a mediterrän partszegely flöräja, a törtenelem idejeben, mär joval a 
botanika elött, a beköltözes, közlekedes, es hosszü kultürai es tärsadalmi mozza- 
natok, beültetes, fäsitäs, gyümölcsösites stb. reven nagyon bövült, s bizonyara 
erkeztek ide üj polgärok, melyeknek teny6szesere ha a kulturät megelözö idö nem 
volt meg kedvezö, hamarosan elpusztultak. 
A mediterrän flöra sajätsägos, deli, örökzöld, szurös fehermolyhü, egynyäri 
stb. növenyeivel ma keskeny partszegely, a Földközi-tenger mellekenek alsö lep- 
csözeten, fizikai gätakkal körülveve,; ha egyes jellemz6 faja ezt a hatärt ätlepi is, 
annak a sajätsägos növenyzetnek a zöme &s szövetkezete megis csak azon a kes- 
keny tersegen marad együtt, Es egyforma sajätsägos szervezkedesevel Es sereges 
növesevel hat reänk. Usy is mondhatnök, a Görc-töl (a geogr. szelesseg 46°-än), 
az 1sonzö völgyetöl es Fiumetöl le egesz Görögorszägig, az Adria keleti partjan 
terjedö mediterrän flöra a mai balkäni, ill. magyarföldi flöranak sajatsagos part- 
szeli szövetkezete.” 
Ennek a most keskeny flöranak a terjedelmet mäs korszakban nagyobbnak 
velik, es pedig azert, mert olyan növenyeket &solyan növenyszövetkezetet, a minöt 
ma a mediterrän partszegelyen ismerünk, szigetszerüleg tävolabb videken, mäs 
termeszetes flöräban, pl. Bozen vagy a Balaton fölött is fölismerünk. Ennek alap- 
jan következteti Kerner” hogy a jegkorszak utän, a mainäl melegebb nyaras a 
klima alatt, a pontusmelleki meg a mediterrän flöra feljebb terjedt &szak fele, de 
azutän a hüvösebb &s nedvesebb nyär alatt delre hüzödott. 
Kerner velekedesere megjegyzem, hogy a regibb kor vegetatiöjät a Höra mai 
tagosuläsa nyomän megitelni nem egeszen helyes, mert a regi flöra tagoltsäga Es 
jelleme mäs lehetett, toväbbä hogy a regi mediterrän flöra nem egeszen az, a 
melynek ma mediterrän flöra a neve, hanem regibb s a jegkorszakot jöval meg- 
elözte, tehät csak reszben lehetett megegyezö növenyzetjök. En azt hiszem a Bala- 
tonmellek sok gumös es hagymäs füve, valamint delijellemü növenyenek nagyobb 
resze e Ill. kortı mediterrän flöra ösmaradeka. Hogy jö messzire fölterjedt a mai 
alpok köze (Bozen), a maietöl elteröbb jellemet hirdeti. Különbseget kellett von- 
nom a jegkorszak elött es utän virult mediterrän flöra között, különben a befüve- 
sedesnek mär emlitett es emlitendö mozzanatai maradnak homälyban. A mai 
kivälö-szervezetüi mediterrän növeny videkünkön keves, de a Ill. korban, mäs älla- 
potok között, szamos deli növeny jutott videkünkre. A mit most hazank hegyein 
mediterrännak gondolunk, inkäbb az az Ösi maradväny, a melyböl &s sok mäs 
keveredesböl kesöbb a Földközi-tenger alacsonyabb &s keskeny partszegelyen a mos- 
tani mediterrän flöra tamadt. 
Mi tehät az, a mit a Balaton melleken delinek vagy ösmediterrän maradväny- 
nak gondolunk ? Valöszinü, a termeszetbeli vältozäsok sorrendjen, hogy az ismet 
regibb flöränak, a mediterränkorü (reszben subtropikus) szäraz földenek, a hava- 
UNE BmoldE>amiirertekezese33 gold: 
2 Borgäs V.: Az örökzöld növenyek övenek megszakadäsa a fiumei öbölben. Termeszettudom. 
Közlöny 1893. 132. old. 
3 KERNER: Oszträk-Magyar monarchia iräsban. Bevez. köt. 249. old. mäskep ertelmezve. 
