A deli növenyek. 231 
sinak, reszint a balkäni flöränak azon regi eleme, a melyböl ismet az illyr flöra- 
videk vält ki. Hogy az alpesi növenyzetböl mediterrän alakulhatott, bizonysäga, 
hogy a Quarnero &Eszaki reszen, a Karszt alsö terraszän ma is elnek elszörva havasi 
növenyek, a melyeket ujabb idöben oda telepedetteknek tekinteni nem lehet, tehät 
a mediterrän flöra helyen maradt ös-alpesi növenyek leereszkedese. Bozen meleg 
porfirszikläin ellenben, a havasok öveben, mediterrän növenyek gyarmataira buk- 
kanunk, lehet oly elemekre, melyek csak mai ismeret szerint mediterrän-eredetücek, 
tulajdonkepen havasiak; csak a k&esöbbı termöhelyröl gondoltak mediterrännak. 
Hogy a mediterrän flöra a hegy lesüllyedesevel vagy mäs alacsonyodäsäval 
az alpesiböl Es balkaniböl — a mely utöbbi maga is inkäbb elteröbb havasi flöra 
— kisebbreszint fätraiböl is tetemesen bövült, meggyözö peldaink ma is vannak. 
A magyar, horvät es dalmät tengerpart erre nezve nagyon tanulsägos, mert havas 
tetöinek szämos növenye, ugyanolyan-fajta sziklan, ma is a tengerszelen vagy 
közel hovä, keves vältozässal vagy teljesen vältozatlanul nö. Mar tapasztalasunk 
szerint inkabb felülröl jJutottak le, lent kevesbbe is terjednek, ellenben alig ismerünk 
peldät, hogy a meleg part kiväalö mediterrän növenye a havason teremne vagy 
terjeszkednek. Ilyen peldäk, a mint következnek, arröl is meggyöznek, hogy bizo- 
nyos növenyekre nezve a havasi &s mediterrän különbseg elmosödik. 
Aethionema saxatile a Velebit csücsain, a tengerparton s a Balaton me&szszikläin. 
Asperula longiflora » »  , Arbe es Veglia tengerpartjan. 
Globularia bellidifolia, a Karszton meg a Velebiten, Fiume fölött Drenova fele. 
» Willkommii » » » s a Balatonnäl. 
Cerinthe Smithiae, a Velebiten Ostäriänäl, s Portor€ mell. a Scoglio San-Marco-n, amott kevesbbe 
deres, nem kekesszäru. 
Paronychia Kapela, a Karszton meg a Velebiten, valamint a tenger partjän, a Balatonnäl a P. ce- 
phalotes a helyettesitöje. 
Thlaspi praecox, a Karszt tetöin s a tengerpartnäl. 
Lilium bulbiferum » » >» 
Hippocrepis comosa >» >.“ » s a Balatonnäl. 
Polygala Nicaeensis var. subpubescens » 
Centaurea rupestris, a Karszt tetöin s a tengerpartnäl. 
» sordida 2 » » 
Silene livida » » » 
Scorofularia canına » » » 
Clematis integrifolia, a Szladikoväczon Östäriänäl, nälunk sik reten. 
Rosa spinosissima, n&mileg ätformälödva a Velebiten, a tengerparton s a Balatonnäl, 
Genista sericea, a Velebiten s Kostrena m. a parthoz közel. 
Centaurea axillarıs, keves vältozässal a Velebiten, a parthoz közel, s a Balatonnäl. 
Rumex sculatus, » » 
Scrofularia laciniata €s var. Pantocsekii Gris. » » 
Sesleria elongata Es S. tenuifolia » » 
Bunium montanum €s B. alpinum » s a szigeteken. 
A Berberis Aetnensis, a Karszton, kisse elteröen a B. vulgaris a part fele. 
vH 
Meg sok ilyen peldät emlithetnek, meggy6z6 bizonyitekul, hogy a tengerparti 
havasaink meg a meleg tengerpart növenyzetenek alakuläsa között szoros kapcsolat 
van, hogy a litoralis növenyünk egy resze havasiböl tämadt. KERNER az alpesi meg 
a mediterrän flöränak ilyen kapcsolatät szinten emliti. Ha a mediterrän tenger kelet- 
kezeset fiatalkorü (neogen) lesüllyedes (depressio) következteben föltetelezzük, a 
mint a modern geologia tanitja, az igy tamadö tengerszelre a szomszed magas- 
sagböl kellett a növenynek leereszkedni. Löczy szerint különösen az Adria ket 
