DZ, A deli növenyek. 
partjät összekapcsolö föld pliocenkorü eltünese a szemközt levö parton, a Dinara, 
az apuliai siksäg meg a Gargano hegyseg között, tämogatja magyaräzatunkat. Ez is 
a mediterrän partszegely flöräjänak nem nagyon regi, külön alakuläsät jelöli. 
Hogy a mediterrän flöra az Eszakibb területröl, tehät a Balaton mellekeröl is 
visszavonult, a harmadkori, nem a mai mediterränra ertendö. A szigetszerli marad- 
vany, a melyet Kerner a havasi övben Öös-mediterrännak mond, lehet inkäbb epen 
az anyom, a mely a havasi flöra reszenek ätformälödäsäböl a mostani mediterrän 
flöra fel€ vezet. Az ösi valösagnak, ügy lätszik, jobban megfelel, hogy az eleinte 
terjedelmesebb havasi flöra az als6öbb regiökban, tehät a Balatonmelleken is, szer- 
vezetevel &s szövetkezetevel ätalakult olyannd, a minöt ma a mediterrän partsze- 
gelyen ismerünk. Ennek, mint lättunk, a mediterrän flöräban ma is van analog 
esete. A Balatonmellek mediterrän €s illyr flöraeleme tehät reszint a hozzä leg- 
közelebb levö hegyseg (a Fäträt is beleertve), s az egykor magasabb Bakony havasi 
növenyzeteböl, reszint a Balkännak s egykor jobban &szakra terjed6ö, ma mär eltünt 
hegyeinek növenyeiböl, különösen a magasabb Quarnerö mellekeeböl alakult. 
Akär ez a velemeny, akär a flöra mai ällapotäböl vett gondolat legyen igaz, 
a magasabb hely szigetszerli mediterrän növenygyarmataiböl következtethetjük, 
hogy valaha a mai mediterrän flöränak is magasabbra kellett terjedni vagy az el- 
terjedese a Balatonböl &es Bozentöl kezdve a tengerpartig egyenletesebb volt. 
Ma a geografiai szelesseg delibb fokai szerint a növenyzet gazdagsäga &s 
vältozatossäga nagy mertekben növekedik, azert a delibb videkröl mind a müködö 
termeszeti erökkel, mind az ällattal &s az emberi közleked&ssel, több jellemzö növeny 
könnyebben juthat a szomszed vagy közel levö videkre. A Balaton del felöl nem 
is nagyon zärt, meszhegysege a horväat meszhegyek egy reszevel egykorü, az illyr 
vagy delibbjellemü növenyek elterjedesenek egesz idäig, Szlavon- es Horvätorszägon 
keresztül, meglehetös szabad ütja van, azon kivül, hogy videkünkröl mär a delibb 
növenyek sem voltak kenytelenek visszahüzödni. Sajatsagos azonban, hogy a horvät 
felföldnek több jellemzö fäja (Cyiisus alpinus, Ostrya, Acer Monspessulanum, Ouer- 
cus conferta stb.), a szelid gesztenyet kiveve, a Drävän ät nem lep, ellenben az illyr 
füvek leginkabb a Balatonig terjednek s az illyr Es mediterrän flöra maradeka a 
Balatonnäl szembeszököbb, mint a fövärosnäl. Alföldünk szelen a mediterrän jellem 
jobban megszünik, jellemzöbbjeinek a Balaton vet hatart. 
A Balatonmellek Il-odkori mesz- es dolomit-hegyein, mäs elemen kivül, egesz 
sereg delszaki növeny van, a melyre az Ujabbkori közlekedessel vagy a mai emberi 
holmival valö behurezoläst rä nem lehet bizonyitani. Ezeknek a növenyeknek itt 
tenyeszeseben, valamint tärsnövenyeivel valö szövetkezeseben is van valami különös 
önällösag Es Összefügges, ügy, hogy öket e triaszhegyek eredeti, s ha az öskorban 
talan legelöször nem is itt termett, de mär az ösidökben, a mäsod- Es harmadkor- 
ban idekerült elsö telepeseinek keli tekintenünk. 
A delszaki fäk es füvek tenyeszese a bakonyi part szikläs helyen Epen olyan 
jellemzö, mint Fiumenak vagy Olaszorszägnak hasonlö termöhelyein. Ha keveske 
elter&st tapasztalnäank, mint a minö pl. a Coronilla Emerus, Artemisıa saratilis‘ 
Smyrnium Kıtaibelü, Aethionema saxatile stb, meg a mediterrän Coronilla emeroi- 
des, Artem. camphorata, Sm. perfoliatum, Aethion. bienne stb. közt valösäggal van 
is, ezt mär kesöbb a tävolesö ket helyen uralkodö mäs-mäs termeszetes okok szül- 
tek, hosszü idök folytan. 
A Balatonmellek deli növenyeinek soraban elegendö a füszeres Es erösszagü 
