A deli növenyek. 233 
ajakas (zsälya, kakukfü), meg a szegfüfele, a melyröl Schouw!) a mediterrän videket 
az ajakosak &s szegfüfelek hazäjänak nevezte. Sok az egynyäreltü päzsit (Bromus, 
Tragus messzire terjeszkedö, homokkötö termetevel) es mäs fü (Medicago, Calamıntha 
vullosa, a Kohlrauschia prolifera, Sideritis montana, Bupleurum), a vitorläasvirägu, köz- 
tök kacskaringös, vagy aprötermetü faj (Ononis subocculta). Van vadon termö gyü- 
mölcse (berkenye, vad rözsa, szeder, mälna), nehany örökzöldje, säppadt (Orobanche, 
aranka) vagy zöld elösködöje (rhinanthaceae), merevszäru hajnalkäja (Convolvulus 
Cantabrieus), keskenyke-levelü s elteiötermetü ütifüve (Plantago arenaria), ajakas 
folyondärja (Azekria), id6j6s gemorrja (Zrodium ciconium), magas harasztja (Pieri- 
dium), szürös €s lapos-äglü csodabogy6ja (Ruscus), kitelelö surlöfüve (Eguisetum 
ramosissimum), indäs päzsitja (Zibischia), sürü fehermolyhu es köver füve? stb., a deli 
flö6räböl., A mediterrän bodorrözsänak (Cistus) csak eltörpülese maradt fenn: a tetem- 
toldö, sa Helianthemum fumanum keskenyke leveleivel mintegy a burökät utänozza. 
Legfeltünöbb B.-Füred &s Aräcs szäraz szikläs lejtöin, valamint a peesi hegye- 
ken is az Artemisıa saxratılis, cserjesedö üröm megszämlälhatatlan serege, a mely- 
t6l csak kevesse elterö A. camphorata Fiume körül meg a mediterrän flöräban 
egeszen hasonlö tenyesztest ärül el, söt a balatonmelleki üröm az A. camphorata 
var. virens \Vis. fajtäval megegyezö6. Az A. saratilis a Balaton melleken csak SZEP- 
tember közepe fele kezd virägzani, mint a mediterrän videken, tehät az öszkor 
ebredö vegetatiönak egyik nevezetes tagja, s a mediterrän Scılla autumnalis-szal 
együtt terem £s virägzik. Földbeli hajtäsröl is gyarapodik. Zepidium 1. a 191. old. 
A Tamus communis folyondär meg a borostyän, a deli iszalagok diszes tagja. 
Maga a sövenyezö iszalag is csinos, csak elszaporodäsa miatt lett közönsegesebb. 
A mediterrän videknek bizonyos hasonlatossägät a Balaton mellett ma is föl- 
ismerjük. Portor€ mellett a Sz.-Märk sziklaszigetje (Scoglio San Marco) könnyen 
eszünkbe jut Tihany alatt a delkeleti lejtön, hol a szikläs hely Artemisia Austriaca- 
töl meg az A. absinthü-töl fejerlik, mint ama szigetke partjän &s lejtöjen a szikla- 
halmaz az Artemisia Biasolettiana-töl. Tihany partjän a mediterrän flörät jellemzö 
eltöviskesedes gyakori. Egesz sereg szurös növeny sereglik itt össze az individuum 
nagy szamäval: Cirsium arvense var. perhorridum, Rosa Hungarica, Rosa poly- 
acantha, gerliczetövis, de a tärsuläs csak analog, nem egyezö fajokböl alakül. 
Az eredetileg megegyezöbb vegetatiöböl a Balatonnäl maradhatott fel elegendö, 
hiszen a tävolsäg közte meg a magyar tengerpart között, a geologiai nagy idökre 
tekintettel, nem tetemes, ezen kivül a ket helyen lehet megfelelö klima vagy termö 
hely a delszaki növeny tenye&szesenek. A megegyezesnek alapja különben a geolo- 
giai korszakban mosödik el. A neogen tenger idejeben, a mennyire a hegyi növeny- 
magvak Es csiräk termeszetes üton-mödon szethurczolödhattak, a Balatonmellek, 
Horvätorszäg, Bosznia, Olaszorszäg stb. hegyei voltak egymashoz legközelebb, ezert 
a növenyzetjök lassacskän es kölcsönösen rajtok terjedhetett &s cserelödhetett ki, 
vagyis ennek a delszaki növenyzetnek ebben az iränyban a földrajzi elterjedese 
megalakült. 
A ki csak kiesit järatos a növenygeografiäban, könnyen ätlätja, mind nehez 
a balkäni, eredeti magyar &s delnyugati, reszben mediterrän növenyek között hatärt 
vonni, mert a növeny a honnanvalösäga belyeget magän nem hordja, s a honos- 
" A 151. old. idezett munka 512. old. 
” A tengerparti köver fü a 96. old. 
