234 A deli növenyek. 
säga level&t nem mutogatja. Hogy honnan valö, a szervezete szerint csak nagyritkän 
lehet megmondani, ha t. i. nagyon keveredetlen sajätsägos flöräböl van, vagy ha 
a hazäja Becstöl (Vinca herbacea) vagy hazankböl terjed szabälyszerüen kelet fele, 
vagy kiväldan Spanyolorszägban &s Olaszorszäg alsöbb reszeben el, hogy amaz keleti, 
emez deli. Mäskor bajos vagy nem lehet megmondani, avagy szabalyba foglalni, 
hogy belyege szerint honnan valö valamely fü, mert pl. a moholyruha a mediterrän 
es havasi flöränak is jelleme, de fehermolyhü fü alvidekünkön se nagy ritkasäg. 
Nehez, mert egyik-mäsik növeny a hatäron tülterjeszkedhetik, valamely delnyugatı 
növeny magva delkeletre jutva, itt is könnyen elszaporodhatik es meghonosodhatik 
s viszont, a minö eset bizonynyal mär szämtalan volt. Söt pl. a szerbtövis mär 
harmadhazäjäb6l (Del-Amerika, Portugallia es Oroszorszäg deli pusztäja) is ütra kel 
&s több helyen, honossägot szinlelve, elhatalmasodik. Sokszor az elsö haza isme- 
retlen, vagy nem tudjuk, hänyadik földje mär a fünek, a melyben most terem. 
A növeny hazäjät tehät csak bizonyos geografiai hatärnak ät nem lepese, a 
terjedes iränya, a nagyobb systematikai rokonsäg elterjedese, nemelykor valamely 
termöhelyen gyakori belyeg szerint lehet megalapitani. A mely fü Keszthelytöl 
Budapestig, a meszkö bäntatlan helyen, vagy innen meg eszaknyugat Es Eszakkelet 
fel& terjed, vagy mäsutt közelrokon helyettesitöje van, azt magyarföldinek jelöltem. 
Gyenes völgyenek /rıs arenarid-jät pl. illyrnek nem mondhatom, mert az illyr flörä- 
nak most nem tagja, ämbär nem lehetetlen, hogy itt vegkep kihalt s a keleti flöra- 
nak lett tagja. A füredi Aethionema inkäabb illyr, mert eszakkeletnek a Dunät nem 
lepi ät, ellenben delfele gyakoribb &s jobban tagozödik (175. oldal). 
Sok mindent kell tehät fontolöra venni a geogr. elterjedes iranyan kivül a 
növenyhonossäg megalapitäsakor, de ha talän egy-ket ketes miatt aggodalmasko- 
dunk, s a növenyzetnek különbözö iränyböl, mäs-mäs Nöräkböl val6 terjeszkedeset 
kutatni meg nem kiserljük, a növenyzet leplenek megalakuläsät soha sem birjuk 
megfejteni. 
Nehez tehät a balatonmelleki triaszhegyek növenyeiröl megmondani, melyik 
az igazi mediterrän, bennszülött magyar, havasi vagy balkäneredetü, mert most 
mär önällö &s jellemzö szövetkezetet alapitottak. Szetvälasztäsukkor kivaltkepen 
mostani földrajzi elterjedesöket tekintem. Deli vagy delnyugati jellemzöknek tekin- 
tettem, a melyek toväbb kelet fel& a magyar flöra jellemzö gyepszönyegeben nem 
vagy alig szerepelnek ; eredeti magyar vegetatiönak tekintem azt, a mely vagy benn- 
szülött vagy toväabb az orszäg flöräjäban, kivält a pusztai vegetatiöban is kirivoan 
szerepel (Iris arenaria, Gnaphalium arenarium, Gypsophila arenarıa, G. ‚paniculata 
stb.), vegre balkäninak azt, a mely annak a felszigetnek jellemzöje, de elterjedese- 
vel hazankban is jellemz6 mödon nyilatkozik. 
A következö 235-238. es 246—250. oldalon elöszämitott növenyek keletiek-e 
vagy deliek, Nyman-nak Conspectus florae Europacae ezimü munkäjäval, azutäan sajät 
ismeretemböl &s herbäriumom alapjän hatäroztam meg. A keletieknek földrajzi elter- 
jedese, ältaläban veve, hazänkkal vagy Alsö-Ausztriäval kezdödik &s halad delkelet 
fele, a deli növeny elterjedeset Spanyolorszägtöl vagy Francziaorszäg deli reszetöl 
szämitom, deli iranyban kelet fele. Tudvalevö, hogy NYMAN munkäja sem min- 
denütt pontos sa faj összezavaräsa a geografiai elterjedest is összeküszälja. A fajnev 
is teveset jelenthet, a Suceisa australis (Wurr.) inkäbb delkeletnek terjed. Ältalä- 
ban megis gyakraun meg lehet különböztetni, melyik a keleti es delnyugati növeny, 
