238 A deli növenyek. 
Erodium ciconium, 
Geranium Pyrenaicum, G. divaricatum, 
Epilobium Lamyi, az E. adnatummal talälk. 
E. lanceolatum az E. montanummal talälk. 
Aremonia agrimonioides, Potentilla alba, 
Pot. tephrodes, €s P. argenteäval talälkozik, 
Agrimonia procera, az A. eupatoriäval talälk. 
Sanguisorba polygama, (S. sanguisorba, Pote- 
rium dicetyocarpum), 
Coronilla coronata, Hippocrepis comosa, 
Astragalus onobrychis (A. Rochelianus; A. Bana- 
ticus Temesvärmegyeben), A. cicer, 
Vicia sparsiflora (V. orobus), 
» glabrescens, a V. villosa-val talälkozik, 
» tenuifolia a V. cracca-val talälkozik, 
Lathyrus aphacus (L. affinis, L. pseudaphacus), 
L. latifolius (L.grandiflorus, L. platyphyl- 
los), L. hirsutus, L. Nissolius (L. gramin.), 
Lotus villosus, a L. corniculatussal talälk. 
Medicago falcata var. viscosa (M. glomerata, 
M. glutinosa; a M. variä-val talälkozik), 
Medicago rigidula, 
M. minima, ezek formäi a termes görbe 
tövisevel könnyen el is hurczolödhatnak. 
Delnyugat fel& a M. longiseta vältja fel. 
Trigonella Monspeliaca, (var. lamprocarpa, 
Litor.; legumine glaberrimo), ' 
Trifoium medium, (T. Särosiense), Tr. rubens, 
Tr. ochroleueum, (Tr. Pannonicum), T. 
diffusum, 
Ervum monanthum, 
Dorycnium herbaceum (D. intermedium), 
Orobus Venetus (©. vernus €es var. plusian- 
thus Serb., racemo multifloro), 
Orobus versicolor (0. Pannonicus), 
Ononis subocculta (O. minutissima). 
A kulturäval beköltözött deli növenyeket läsd a 192., a vizit a 85., a partit 
a 121--22. old. Az itt közlöttek nemelyike is lehet törtenelemidejebeli beköltözes, 
de ketsegtelenül rä nem bizonyithatö. Egy mag kell csak, hogy ide jusson, nehäny 
esztendöre nagyon elszaporodhatik, s egesz jellemzöen viseli magät. 
A szervezkedesböl a gumön &es hagymän kivül a következöket emlitjük: 
A növeny hatäsa az emberre a termeteben rejlik. A fän &s cserjen kivül 
gyakori a deli növenyek közt a termeteröl feltünd koro (gore), melyre mäs nyelv- 
ben teljesen megfelelö szöt alig lelünk, magas cserjeforma, de evenkint egesz 
elpusztulö szärral, pl. füszeres ernyösek, melyek a földben gumösodnak is: cse- 
megebürök (Chaerophyllum bulbosum), össaläta (Smyrnium). N Ferula Sadleriana 
is ilyen maradek lehet, testvere ma is el a mediterrän flöräban, de maga, ha va- 
laha ott elt volna, vegkep kipusztült,; az Ökörfarkkör6 (tätogat6), päzsitköro (eles 
mosöfü, Molinia litoralis), sok feszkes: az örvenygyöker, bogäcsfele, a Cirsium 
Boujarti, Echinops multiflorus, a «vad vadsäfräny» (Kentrophyllum), toväbbä a esuhu- 
csäte, lapszövö, mälyvafele stb., a käkabelüi körökböl (Spartium-alakzat) a päpa- 
lätöfü puhabelü szaraval. 
A deli felcserjekböl (fryganon) keves maradt: Artemisia saratilis, szegfü, 
tetemtoldö, Zexcrium montanum s nemileg a tisztesfü (Stachys recta) köröja. 
Az eltöviskesedesnek szep peldäja a söskabokor ägas leveltövise, a Genista 
Germanica, Kentrophyllum lanatum, stb. 
A szörösödes a Balatonmellek deli növenyein is szembetünd, a fäktöl kezdve 
(pelyhes tölgy) a molyhos almafeleken &s mäs cserjcken ät (bangitafa) a füvekig, 
(Bromus Pannonicus, Br. villosus stb.), söt a Galium-on, az Anchusa Italica-n a 
kemeny tapadö ször is gyakori. Nemely fü sürtimolyhü, fehersegeböl legfeljebb a 
nagy viräga bujik ki (Kanumculus Illyricus, Coronarıa tomentosa). A szörezetet 
nehol a nagy deresseg (Agropyrum intermedium), erdesseg (Kgunsetum VAMOSISSIMUM, 
Setaria), sürüi pelyva (Ceierach) pötolja. 
Nevezetes nemely deli növenynek a väladeka: a manna (mannatermö körisfa) 
tej (kutyatej, pipacs, cichoriaceäk), füszer (ajakas, ernyös, katonapetrezselyem, kö- 
menymag), az erös illat (Chenopodium botrys, Diclamnus), az enyv ( Viscaria, Me- 
landrium viscosum) stb. (160. old.). ' 
Nemely szervezkedes (örökzöld lomb, iszalag) a tröpusi növenyekkel egyezö (211. old.). 
