A keleti, magyarföldi vagyis pusztai vegetatio. 239 
XLIN. FEJEZET. 
A KELETI, MAGYARFÖLDI VAGYIS PUSZTAI VEGETATIO. 
Valamely orszägnak egesz sereg vezernövenye mäsfele is terjed, de elterjede- 
senek közeppontja megis ama nagyobb terület, pl. hazank marad. Orszägunk e 
tekintetben nevezetes kapocs Euröpa keleti ds nyugati flöräja közt. Az elöszami- 
tandök közül szämos pusztai növenyünk terjed &eszaknyugatnak; de hazänkböl del- 
kelet fele meg messzebbre terjeszkedhetik. Ezek a keleti polgärok, javareszint 
magyarföldi növenyek, s az endemikussal együtt idevalö polgäraink s flöränk disze. 
A pusztainak nevezett vegetati6 hazänkban kivältkepen a szäraz homokpusztän 
meg a szomszed veröfenyes, erdötlen lejtöon es dombon, ezen kivül az euröpai 
Oroszorszäg delkeleti füves fätlan mezein, steppein terem. 
Ez a növenyzet a Balatonnäl sajätsägosan nem a sikon terjed, hanem a hegy- 
seg erdötlen deli füves lejtöin, a völgyekben, kivält a pontusi földretegen, a med- 
dig a szäraz kontinentalis klima terjed. Legtöbbfajti es legjellemzöbben nyilatkozik 
Keszthely es Gyenes körül, tovabb delkelet fele ritkül. A deli parton a nedvesebb 
föld, a szäntövas, a Berek, a kisebbterjedelmü megfelelö föld stb. korlätozza. A 
deli part homokja nem nagyon regi, a Räkossal keskenysdgenel fogva sem vetel- 
kedhetik, nagy vältozatossäg rajta nem keletkezett. 
A pusztai vegetatid, ügy lätszik, biologiailag ellensege a fatenyeszettel vals 
tärsuläsnak, ezert välhatott a szabadsägnak jelkepeve.! Az erd6 a hegyen felfele 
is, befele is, ätlephetetlen hatärt szab tovabb terjedesenek, a hatäron tul mindjart 
közepeuröpai közönseges erdei füvek kezdödnek, a keletiekkel valo vegyüles nel- 
kül. A hol azonban az erdösegben feherlö kopär meszszikläk bukkanak ki, mint 
Szent-Kiräly-Szabadja Värhegyen es Apäczafarän, Aräcs Delelö-szikläjän, Füred, 
Dörgicse €s Keszthely hegyein; otta keleti es deli polgäroknak, valamint a havasi erek- 
lyeknek legszebb vegyüleket läthatjuk. A lejtön lefele ismet a szöllötermeles kor- 
lätozza vagy irtotta ki a pusztai vegetatiöt, a t6 partjän a talaj meg nem felelö nekı. 
A legkivälöbb pusztai fü a meleg klimät kedveli, azert nälunk nyäron vagy 
652 fele virägzik, az üjabban beköltözött is. Bär a Balaton melleken tetemes szäma 
nö, megis ma a keletiszinli vegetatiö a bakonyi parton nincs oly erösre, ällandöra 
es tarkära szöve, a minöt a Duna-Tisza közen megszoktunk; meglehetös megszag- 
gatott Es elszört, összefüggö vegetatiöszönyegge nem tud összezärközni. Az ärva- 
länyhaj, az elesmosö (Pollinia), a vadzab (Bromus) csuhucsäte (Holoschoenus) a 
Balatonmellek lejtöin is terem, de nem seregesen, mint Alföldünkön, hanem inkäbb 
szälonkent vagy kisebb csomönkent, gazdagtagü szövetkezetet nem aikot. Az al- 
földi futö homok kirälydinnyeje eleg ritka (Siöfok, Tihany), az ördögszeker-termetü 
fätyolvirägot (Gypsophila paniculata), mely meg Szekes-Fehervär hatäräban gyakori, 
csak Tördemicz vizmosäsos helyen, a Hieracium echioidest Fonyödon, a Gypso- 
phila arenaria-t, Iris arenaria-t (92. äbra) Gyenes völgyeiben lättam, söt szämos 
keleti, vagy dunamelleki növenynek individuälis szäma sem böseges, többjet (Iris 
arenaria, Sorbus semiincisa, S. perincisa, 49-50. äbra, Potentilla Locyana  stb.) 
bizony-bizony könnyen ki lehetne irtani, 
 «Puszta, puszta, te vagy a szabadsäu kepe». PETÖFI, 
