242 A keleti, magyarföldi vagyis pusztai vegetatic. 
a mindennapi közlekedes is elösegithetne; de ältaläban csekely annak a jellemzö 
növenynek a szäma, a mely mind a ket helyen kölcsönösen teremne. A Füred 
nyugatibb lejtöjen (Meleghegy) gyakori Zlieracium Balatonense-nek Siöfok liget- 
jeben csak keves szälät leltem. Siöfoknak nehäny jellemzö6 füve Füreden nem 
51. äbra. Magyar ebnyelv-fü v. kullanesfü (Cyzoglossum Haenker), 
az erdötlen lejtök jellemzö füve, kisebbitve, WINTERL-nek a 148. 
old. idezett müveböl. 
terem (forgäcsbirka, Zo- 
dospermum lacimiatum, Se- 
necio dorius, Brassica nova). 
Szäntöd es Tihany között 
a közlekedes is regibb, 
de csak az Onosma are- 
narıum a vezernövenyek 
közülközös,akirälydinnye 
pedig TihanyrölnemSzän- 
töd, hanem Siöfok partjära 
került. 
Geografiailag nagyon 
nevezetes, hogy a keleti 
Es Java-reszintmagyarföldi 
vegetatiö Tül-a-Dunän, 
delnyugat felE hamaräbb 
megszünik, mint &szak- 
nyugati iranyban Alsö- 
Ausztriäban, Morvaorszäg- 
ban €s Csehorszägban, a 
hol e pusztai vegetatiönak 
vegsö szigetje van. A ke- 
leti pusztasägi növenyek 
delnyugati elterjedesenek 
hatäarkövet a Balatonnäl 
Keszthelyen kell felaällita- 
nunk. Ezen tül, a nyugati 
Nöravalasztek tulsö täjain 
a klima &s mäs ok a pusztai 
vegetatiöt visszaszoritja, a 
forrö klima keleti növe- 
nyei a havasoknak jobban 
erezhetö hatäsa .alatt a 
delnyugati &s havasvideki 
növenyeket nem birjäk le- 
gyözni. A keleti vegetatiö 
tehät Tül-a-Dunän, a Ver- 
test meg a Bakonyt mint- 
egy ätkarolva terjed del- 
nyugatnak &s &szaknyugatnak, s az Össziget aljät a Kis-Alfölddel körülfogja. (Läsd 
a 45. äbrät). Az eszaknyugati äga hosszabb, elhat a becsi &s tullni medenczebe, s 
felterjed, a Morvamezö homokos helyein. A beesi Töröksäncz homokdombjain is ott 
diszeleg a keleti pusztavegetatiö, mely a földmiveles kezdete elött meg nagyobb: 
