A keleti, magyarföldi vagyis pusztai vegetatio. 243 
szerü volt. Ös-Pannonia nyugati hatärän, ott a hol az Alpok meg a cseh &s morva 
hegyek majdnem ölelkeznek, a hol, mint KErNER megjegyzi,! Arrıra a keleti nEepe- 
nek vezereitöl környezve a nyugatröl Erkezö burgundi fejedelemnöt, CHRIMHILDAT 
fogadta, ott talälkozik a keleti &s a nyugati flöra, itt äll a cserfa meg a feketekergü 
fenyö utolsö törzse, a delkeleti vege- 
tatiö hatärfaja gyanant.” Keszthely &s 
Tulln egymästöl több mint 1° hosszu- 
sägi tavolsäg; ennyivel terjed tovabb 
a magyarföldi vegetatiö &eszaknyugat 
fele, söt a Duna menten keskenyen 
tovabb egesz Kremsig is terjed.” Tulln 
tovabba majdnem ket fok geograflai 
szelesseggel fekszik jobban &szakra 
mint Keszthely, tehät ennyivel halad 
jobban eszakra amott a keleti vege- 
tatiö, de a Morva sikjan meg fentebb 
is, söt ha ehhez a terjedeshez a 
magyarföldi vegetatiönak elszakadt 
cseh kolöniäit is hozzäszämitjuk, m&g 
messzebb hat £&szakra a pannoniai 
vegetatiö. A magyarföldi vegetatiö 
delnyugati terjedeset ketsegtelenül 
a Balaton iränya, jobban mondva a 
Bakony deli lejtöi szabjäk meg, mert 
a magyarföldi vegetatiö a Bakonynak 
csak kivalöbb, erdötlenebb sziklas 
helyein virul, a bükkerdöben hama- 
rosan megszünik. 
A keleti növenyeknek a kes- 
keny Balatonmelleken megfeszkelödni 
aligha volt könnyü. A delibb es regibb 
növenyek a nekik megfelelöbb helyen 
ütjokat ällottäk, küzdelem keletkezett 
s a keleti jövevenyek vegkepen ki 
nem szorithattäk, a deliek tetemes 
resze ma is itt virül, pl. Gyenes völ- 
gyeiben. Ezert lätszik a pusztasägj 
vegetatiö a Balatonnäl szakadozott- ! MN. 
52. äbra. Homoki nöszirom (/rzs areraria), a magyar 
nak vagy szetfoszlö felben levönek. homokpusztäk jellemzö füve, keveset kisebbitve, Wıix- 
Eszaknyugati jelzett elterjedese köny- rrıncka 148. old. idezett müveböl Urs nova WINTERL). 
nyebb volt. Eza talaj, a magyar Kis- 
Alföld, a becsi &s morva lapäly, mint a Balatonmellek lejtöinel kesöbben leapadı 
! Pflanzenleben der Donauländer, 91. ]. 
” Termeszettudom. Közlöny 1884. 148. old. 
3” BECK G. a Mittheilungen der Section für Naturkunde des österr. Touristen-Club, II. Jahrg., 
1890. 35. old., tovabbä Fl, v. Niederösterreich, II. 30. old., a magyarföldi növenyck ausztriai elterje- 
deset kis terkeppel elötünteti. A mi terkepünk (194. old.) &szaknyugatnak eddig a területig nem terjed. 
16* 
