244 Terjeszkedö vagy visszavonulö felben van-e a magyarföldi Höra? 
terseg, elöbb nem täplalt deli növenyeket, hanem a befüvesedese a magyarföldi, 
valamint a környezö hegyekröl legurült magvak csirazasaval kezdödött, tehät a 
Dunamellek delkeleti vegetatiöja Ausztriaban, a Duna meg a mellekfolyöi menten 
a megegyezö talajban es nem nagyon különbözö eghajlat alatt, deli vetelytärs nel- 
kül, feltartöztattalanül terjedhetett Es &szaknyugaton messzebbre haladhatott, mint 
a Balaton melleken. 
A Balatonmelleknek befüvesedese keleti növenypolgärokkal körülbelül olyan, 
mint a valösagos benepesedese. A keletröl erkezö magyarok vegre, az itt talält 
nepet magukba olvasztottäk. Lett egy egyseges nemzet es bekesen megferö nem- 
zeti-szinü fülepel a nagy tö keretjen. | 
Terjeszkedö vagy visszavonulö felben van-e most a magyarföldi 
flora a Balaton mellcken? 
KERNER! arra a következtetesre, illetve föltevesre jutott, hogy a mäsodik jegkor 
vagyis a diluvialis völgygleceser idöszaka meg a mai idö között szäraz- Es forrö- 
nyaras idöszak volt, a melyben a tiroli Alpoknak keletröl szärmaztatott Öösereklyei, 
melyeket 6 agudlonarıs fajoknak nevezectt, az alpesi völgyek alacsonyabb videken ät 
egesz a havasok felsö regiöjäig terjedtek, s a midön a keleti Alpokban olyan klimä- 
nak kellett lenni, a minö most a Fekete-tenger környeken van. Ez a. klima azon- 
ban a keleti Alpokban azöta tetemesen megvältozott, a nyäar heve nagyot csökkent, 
ezert a pontusmelleki aquilonaris faj] e völgyekben nagyobb reszt kihalt, a mele- 
gebb hegyoldalakon nemelyik, mint a geografiai elterjedes szigetkeje, az enyeszettöl 
megis megmenekedett, a kihalt helyere pedig a felsöbb regiöböl mäs telepedett. 
Ha ezt valöszinünek tekintjük, akkor ennek a visszavonult pontusmelleki 
flöränak nyugati vonuläsäban a Balaton melleken is ät kellett Innsbruckig terjedni, 
s a visszavonuläs Utjäba videkünknek ismet bele kellett esnie. Erre a föltetelre 
a pusztai flöra a Balaton videken s hazänkban is visszavonuläsban lenne, s az oka 
a klimänak hüvösödese vagy zordonodäsa. Ekkor tehät a Balatonmellek_ keleti 
flörajanak szakadozottsäga, meg a kultüra nelkül is, csakugyan regi fogyatek lenne. 
A növeny szetterjedesenek kezdete, a mült Es reszletek ismerete nelkül: Ker- 
NER következteteset megbolygatni bajos, BECK GÜNTHER? Alsö-Ausztriära nezve tovabb 
fejtegeti. A pusztasägi flöra a hegyre is magasan felhaladhatott, kivält ha a KErNER 
velemenye szerint a jegkorszakra forrö klima következett, akkor a keleti növenyek 
oda jutäsänak megnyilt a kellö alkalom es befogad6 hely a jegär pusztitäsänak 
füvetlen hely&n. Mi a Balatonvidekre sajät meggyözödesünket mondjuk el, s nem 
egeszen ertjük, hogy a keleti havasokböl visszavonult flörät, a melyböl Kerner a 
mediterrän es pontusmelleki flörät szarmaztatja, mert nevezi agznlonaris-nak (Eszaki). 
A tapasztaläs inkäbb azt tanitja, hogy hazänkba a keleti pusztäk növenyei 
üjabban is erkeznek (Teloxys aristata, Delphinium orientale, Anthemis Ruthenica, 
Euphorbia Graeca, E acuminata (Zugliget), Sedum caesprtosum, Erodium Nellreichu, 
ı A 173. old. 2) a. idezett ertekezes 7., 10., 11, old. 
® Flora von Niederösterr. I, p. 29. 
