Terjeszkedö vagy visszavonulö felben van-e a magyarföldi Höra? 243 
Linaria pterospora Fısch, et Mey.,! Alltum atropurpureum, A. atroviolaceum (Nemet- 
völgy Budän), Coronilla elegans, Fistularia Rumelica (Krassö-Szöreny), Dromus hor- 
deaceus var. leiostachys (Zugliget), Br. brachystachys (V&sztö), Bifora radians (Bekäs- 
Megyer, Budapest), tehät lassiı haladäsuk hazänkba &s hazänk fel&e meg ma is foly- 
väst tart, s flöränknak kivalö jellemvonäsät ma ezek alkotjäk az erdötlen alacsonyabb 
videken. Egesz flörank törteneti gyarapodasäböl ugyanezt bizonyithatjuk (XXXV. fej.). 
De tovabba a Balaton melleken a nagyszämü deli növenyek szorosabb bio- 
lögiai szövetkezetet alkotnak, mint az itt csaknem köborlö keleti fajoknak egyik 
resze. E pusztasägi füvek elöbb itt a tengeri klima alatt meg nem &lhettek, söt az 
eletöknek a Balatonmellek mai viszonyai sem tökeletesen megfelelök. De a föld, 
N 
N NS 
RN 
N 
N 
N 
53. äbra. A Vinca herbacea, az Alföldnek s fel&je lejtö erdötlen lejtöknek jellemzö füve, 
WınTeErr-nek kiadatlan kepei közül (läsd a 148. old.). 
videk Es klima vältozäsäval, a szärazabb &s forröbb nyäron, a Balatonmellek szämos 
keleti polgärt befogadott, ennek roväsära szämos illyr növenyünk bücsut mondott. 
Igy a Balatonmellek flöräjaban az illyr vagyis horvät flöräval szemben tetemesebb 
valtozas es különbseg ällott be. Horvätorszägban a deli növenyeknek Öösibb viszo- 
nyai a tengerhez közel kevesbbe valtozvan, több együtt es egynemübb maradhatott, 
a keletiek elöl häträlni nem kenyszerült Lehetseges, irja kerdezö levelemre Dr. 
Löczy, hogy a pusztasägi vegetatiö a mediterrän növenyzetet kiszoritotta, mert valö- 
säggal a pusztai kepzödmenyek välasztottäk el a regi összefüggest a balatonmellcki » 
 halmok, toväbbä Gräcz &s Varasd videkenek hegyei között (1893. nov.). 
‘ Linaria v. Chaenorrhinum pterosporum (Fısch. et Mey.) = Z. Zitoralis Hazsı. Magyarh 
‚edenyes növ. 216, nem BERNH.) a Kazan völgyeben. A Z. Zrtoralis-töl kevesse különbözik szele- 
sebb-leczezetü magvaival. 
