246 Terjeszkedö vagy visszavonulö felben van-e a magyarföldi Höra? 
A keleti polgarok a Balaton melleken a deliek köze szemlätomast közejök 
tolakodtak €Es keveredtek s pedig nem kis resz a törteneti esemenyekkel Es kultüra- 
val ide került beköltözes, nem visszavonulas delkelet fel&, visszavonulöban ma 
inkäbb a deliek lennenek. E liliomvirägüuak, a forrösäagot kerülve, ügy is leginkabb 
tavaszkor Es Ööszkor (kikirics, Szternmbergia, Veratrum) viritnak, mintha forrö nyärunk 
e ket evszak köze illesztödött, s a deli fajok egyenletes fejlödeset tavaszira €s 
öszire szakitotta volna. Velemenyünk hazankra s a Balatonmellekre nezve szilärdab- 
ban äll, mint a KErnEr-&. Söt az 6 növenye nemelyikere a madar vagy a legelö 
jöszäg Utjäan valö oda hurczoläst (Dracocephalum Austriacum, Oxytropis pllosa, 
ärvalänyhaj) vagy az ültetest (komlöbükk, Corylus tabulosa) sem nehez räbizonyi- 
tani, nemelyike nem is keleti (Plantago cynops, Telephium). A Fäträba a Zappula 
deflexd-t, a Khocsra a Kochelielld-t ketsegtelenül a gyapjü szällitotta. loy kerülhe- 
tett KERNER-nek nehäny aquilonaris füve is a keleti havasok lejtöire. 
De ha elkepzeljük, hogy valaha az Ösbakony nagy magaslata alatt nagy- 
melysegü tengerviz volt, a hegyseg lassankent befüvesedett, de a magasabb regiö- 
ban aligha messzeföldi pusztasägi füvekkel. A hegykopassal &s lealacsonyodässal 
inkäbb a hegyi növenyek ereszkedtek lentebbre. Kesöbb az Alföldön meg a dom- 
bos videken a klima jobban szärazabbodvän, a keleti pusztasäg füvei csak ezutän 
erkeztek ide. Igy keletkezett a Balatonmelleknek tetemesen különbözö harom ter- 
meszetes flöräböl: a havasıböl, deliböl es keletiböl a mai tarka keveredese. Leg- 
több regi honos benne a deli, azutän a keleti; a havasi es norikumi kevesebb, de 
felismerhet6. A hegyi szärmazek egeszen az alvideki eletmödhoz szokott, akär pusz- 
tasäginak gondolhatnök, de a termete &s szervezkedese könnyen elaärulja, hogy 
havasieredetü (läsd a XL. fejezetet). 
Ezeket a keleti ereklyeket üjabbkeltü beköltözesnek, madär stb. hozta &s 
pläntälta polgäroknak tekinteni nem lehet, mert ugyanolyan ällandö szövetkezetjök 
van, mint Budapest körül, mig hazänkban a törökidöbeli jövevenyek is ällandö 
hely, kapcsolat es szövetkezes nelkül köborolnak. 
A keleti flöra a Balaton melleken ezek szerint inkäbb terjeszkedöben, mint 
oszlöfelben lenne, söt delnyugat fel&e ugy lätszik meg nem nagy höditäst tehetett, 
mert ott a jellemzö deli liliomfelekkel vegyest virit. Ebben a keleti Es deli vegyü- 
lekben legkirivöbb Keszthely völgyeiben az aprö cserjek közt a Genista Germa- 
nica, maga is aprö cserje, melyet &eszakibb növenynek szoktunk tartani, de Euröpä- 
ban del fel& is meglehetösen elterjedt (v. ö. 177. old.). 
Keleti fa a Balaton melleken : 
A cserfa meg a pelyhes tölgynek Ouercus Badensis, Ou. pendulina, Qu. crıspata, 
Qu. tridactyla (Nukovär, Szerbia) elterese 
A Salix Reichardti nevü füzfa, a S. caprea var. orbiculata, 
a Lornus mas, somfa, a feketegyürü (Acer Tatarıcum), 
a Tılıa tomentosa, T. virescens, T. Furanyıiana, 
a Sorbus perincisa nevü berkenye (49—50. äbra), a bibircsös kecskeräg6, 
a hölyagmogyorö,; (a vizmellekit 1. a 123. old.). 
Az aranyzäpor keleti elterese (Cytsus Facguinianus Wettst.) csak ültetve, 
Inkäabb kerti formälödäs, delkelet fel& vadon hazankban sehol nem lättam. 
