A bennszülött es keleti füvek jelleme. 
Anthyllis polyphylla (A. vulneraria, A. affınis), Onobrychis arenaria (©.. viciaefolia), 
» leiotricha (A. alpestris), Vicia Pannonica (V. striata), 
Medicago erecta (M. prostrata, a kopasz alak), »  sordida, V. Biebersteinii (V. grandiflora), 
M.elongata (M.longiseta), M.brachyodon, Orobus pallescens (O. canescens), 
Astragalus asper (A. galegiformis), Trifolium Pannonicum (Tr. Armenium). 
» Austriacus (A. sulcatus), 
A bennszülött &s keleti füvek jelleme. 
A növenyzet szövetkezese valamint a szervezete a termöhely fizikai sajatsaga- 
nak, kivalt az eghajlatnak igaz visszatükrözöje, azert a növenyzet tarsuläsaböl €s 
szervezeteböl a fizikai körülmenyek hatasära, söt helyenkent a multra is következ- 
tethetünk Viszont bizonyos ismeretlen helyen tudhatjuk, minö lehet a növeny, vagy 
a növeny szervezeteböl következtethetünk a helyre vagy a hazära, a honnan vala- 
mely növeny vald, Ezert bizonyos növenyt klimajelzönek meltän nevezhetünk, 
A pusztasägi füvet morfologiai sajatsägära Es szervezetere nezve a bennszülöt- 
tekkel (203. stb. old.) össze kell foglalni, mert ezek is inkäbb #eletvidekiek. A magyar 
pusztäk növenyzeti jelleme,! a mely a szervezeten is fölismertszik, az erdötlenseg, 
Erica es telizöld növenyek hiänya s a vegetatiö törpesege. Eredetileg aprö cserjes 
vegetatiö boritotta. A kurta päzsitgyep fölött magas-szärü päzsitok emelkednek, 
szäratlan vagy virägszälas, egyszer gyümölcsözö, hagymas, gumös vagy tökes, köver, 
szetmäszö (kirälydinnye), vagy gyapjüba s szörtakaröba öltözött, vagy tövisekkel 
fegyverkezett növenyei vannak. A legkivälöbb sajätsäg, a miröl a homokpusztäk 
növenye felismerhetö, a karcsü merev termet, bizonyos szikärsäg vagy levefogyott- 
säg (fätyolviräg, törpe rözsa, sok szikär päzsitfü: /eszuca vaginata, Melica altıssima, 
ärvalänyhaj), a hamvassäg &s deresseg, a keskeny, egyenes merev level vagy ilyen 
levelsallang, az apr6 viräg, s a levefogyottsäg vegre a szalmaviräggal testesül ( Gna- 
phalium arenarium, Xeranthemum annuum), t. i. a Szirma vagy a viragot takarö 
hegyelevel (ezüstaszott) hervadatlan szäraz, tehät a nyäri forrösäggal j6l küzd, 
Termetre nezve a keleti vezernövenyeknek feltünö összege alacsony, egesz törpe 
s pedig nemcsak kivältkepen a rözsa- €s vitorläsvirägü cserjek, hanem fünemüek is: 
Polycnemum Heuffelii, Euphorbia Sturii, Iris arenaria, I. pumila, Linum dolomiticum, Galium 
Austriacum, Polygala, Leontodon incanus, Festuca pallens, Poa Badensis, söt az alacsony fü a 
mäsvideki közt is elegendö: Muscari, Alsine, Sternbergia, Ononis subocculta, Vicia lathyroides, 
Geranium lucidum, Alyssum montanum, Hutchinsia, Globularia, törpeszärü ibolya, Helianthemum 
canum, Trigonella, Medicago minima, s leginkäbb tavaszkor virit. 
Nevezetes alakzata a pusztänak az ördögszeker, melynek dies tagja a Balaton- 
hoz is eljutott, mint maga az ördögszeker, ördögmotolla vagy ördögkeringö (Zryn- 
gium campestre), Rapistrum perenne, Gypsophila paniculata, Vaccarıa grandiflora, 
Salsola kalı, Marrubium peregrinum, Onosma setosum, Centaurea solstitialis, a tatär- 
repcze, s tövön szakadva a mezön barangol, azert a mep nyelven: barlangöfü, bar- 
langk6r6 vagy hentericskör6 (Salsola kali), barlauglapu (Salvia Aethroprs). 
Magasabb keleti körö van a keresztesek közül, leginkäbb a keleti oldalon 
(Sisymbrium iunceum, Brassica nova, Bumias orientalis, mäsutt az ernyösck (Bupleu- 
rum badium, Seseli glaucum, Heracleum Sibiricum), mälyvafelek (Lavatera, Althaea 
biennis), päzsitfelek (päzsitkör6, Melica altissima, Calamagrostis epigeios), feszkesek 
! Termeszettud. Közlöny, 1896. 337. old. 
