232 k A Balatonmellek növenyzete Budapestevel összehasonlitva. 
A pusztai fü virägzata nem ritkän nagyobb, ägasabb &s többvirägu mint mäs- 
videki testveree, pl, 
a Silene pseudotites-€ a S. otites-Enel az Alyssum ramosum-€E az A. montanum-enäl. 
Az aprö szärazas viräg is szembetünö: a forgäcsbirka, Gypsophila paniculata 
stb. Söt a pusztai fü apröbb virägara nezve is elter mäs videki hegyi testveretöl, pl. 
a Dianthus subdiutinus Es D. giganteiformis a D. Carthusianorum-töl es D. giganteus-töl. 
az Onobrychis arenaria az ©. onobrychis-töl. 
Többit läsd «A magyar homokpusztäk növenyviläga meg a homokkötes» 
czimü munkäm 46. old. 
XLIV. BEJIEZET: 
A BALATONMELLEK NÖVENYZETE BUDAPESTEVEL 
ÖSSZEHASONLITVA. 
A Balatonmellek meg a Vertes erdötlen füves lejtöje a magyar fövärosig &s 
tovabb egy geografiai övhöz tartozö növenylepelt täpläl, jellemzö fäi es füvei ugyan- 
azok, csak itt-ott vegyül a vegetatio megegyezö täjkepebe Es gyepszönyegenek alap- 
szinebe mäs-mas virag, mint diszitmeny. 
Az egesz Balatonpart nagyobb terület mint a fövärose, meg a közel videket 
is hozzä szämitva. Jobban delnyugatra, a havasok hatäsa alä meg a deli fükevere- 
des övebe esik, erdötlen lejtöi alatt pedig nem tägas homokmezö, hanem nagy 
viz hullämzik ; a deli parton a Räkosmezö nagy homoktersegenek keskeny homok- 
turzäs felel meg. Nem csoda tehät, hogy a Balatonmelleken szämos mäs növeny 
terem, a mely Budapest flöräjäanak nem tagja; de viszont 'a melegebb földsegbeli 
klimaba jobban beleesö fövaros kisebb területe is a Balatonmellek flörajat mind 
a fajok, mind az individuumok nagy szamäval tetemesen fölülmulja. A Balaton- 
mellek flöraja, a sok megegyezes ellenere is, sokkal fogyottabb, de a hegyi terü- 
leten a jellemzö fajok individuumainak szama is kevesebb. Szembetünö a különb- 
seg kivalt a meszszikläk növenyei közt, a Balaton melleken mas alpesi vonasok 
eltek tül a geolögiai epochäkat, mint a föväros hegyein. 
A különbseg, mint bizonyos delibb növeny,' havasi szarmazek,” fajvegyülck 
(Verbascum, Epuobium, Rumex), söt nehäny bennszülött? fennmaradäsa nyilatkozik 
' Asphodelus, Muscari Kerneri, Crocus albiflorus, Hemerocallis, Scilla autumnalis, Tunica, 
Eragrostis multiflora, Veronica acinifolia, Hierochloa australis, Medicago ridigula, Lepidium gra- 
minifolium, Podospermum laciniatum, Herniaria hirsuta, Artemisia saxatilis; ez P&ecs hegyein meg 
a tengerparton terem, elteröbb alak mäsutt is. HiLLEBRAND szerint a vajtai homokon (Fehervärm.) 
is (Verhandl. der Zool.-Botan. Gesellsch., VII. 41.), de lehet teves közles az A. campestris helyett, 
Vulpia myuros, a föväroshoz közelebb Hidegkut es Pomäz szäraz lejtöin, Kochia prostrata, Poten- 
tilla rupestris, Aira fliexuosa (Budapest körül most nem lelni), A. caryophyllea, Filago apiculata, 
F. canescens, Malva alcea, Althaea micrantha, Crepis capillaris, Melissa officinalis. 
* Leontodon incanus, Euphorbia angulata, Myosotis suaveolens, Thymus chamaedrys, Cala- 
magrostis varia, C. arundinacea, Knautia Pannonica, Aethionema, Cimicifuga, Arabis hispida, Plan- 
tago rubens, Primula acaulis, Hepatica. 
3 Potentilla Sadleri, P. Löcyana &s mäs Potentilla-faj, aRubus Balatonicus, R. Kisfaludyanus, 
Polycnemum Heuffelii, Hieracium Balatonense. 
2 
