A Balatonmellek nö venyzete Budapestevel összehasonlitva. 253 
gyakran a meszszikläk videken, mely fajok a fövaros körtil hamarabb elpusztulhattak. 
Kitüntetesre melt6ö ez azert, mert a Balatonmellek javära, a föväros flöräjaval szemben, 
fäs növenyek: tölgyelteresek &s csinos bokrok is esnek, a melyek azutän kerti 
diszsz€ is vältak. A Balatonmelleknek van, a fövärosnak nincs fanyarkäja (Amelan- 
chier), Rosa Boreykiana-ja, R. silvestrise, Genista Germanica-ja, G. sagittalis-a, @. 
nervald-ja, Rubus Balatonicus, R. Szaboi, R, Vestü, R. dolomiticus szedre, Daphne 
laureoldja, Coronilla ‚Emerus-a. Emez valaha Buda völgyeiben is nott, az utöljät 
1895. jun. 28-än a budakeszii üt mellett talältam meg, ugyanolyan heverö termet- 
tel, a minö Gyenes völgyeben gyakori. De a Budakeszibe vezetö üt völgyenek 
eppen azt a regiöjät pusztitottäk el &s köveztek ki, a meddig a Coronilla Emerus 
terjed, mert a völgyben messzire Keszthelyen sem jut. 
A Balatonvidek flöräja toväbbä mäshonnan is bövül, mint a fövärose, bizo- 
nyitja az Alltum atropurpureum, Galium Anghcum, G. Parisiense, Sedum rupestre, 
Fistularia hirsuta, Lepidium graminifolium, Medicago rigidula, Agrimonia procera, 
Euphorbia paradoxa, Chamaemelum tenuifolium, Carpesium cernuum, mely a föväros 
körül ismeretlen. A me&szsziklän kivül nö, de Budapest körül nem terem: a Scirpus 
pungens, Sc. pauciflorus a fonysdi kiterö homokjän, a Hieracium racemosum &s 
H. Wiesbaurianum, Rubus Kisfaludyanus, Smyrnium, Herniaria hirsuta, Calamintha 
intermedia stb. a Badacsonyon, az Epilobium Knafü, E. Pycnotrichum &s E, hetero- 
caule Aräcs sedjenel, az Ayuga Laxmanni, Lindernia, Succisa inflexa, stb. Ezekkel 
a Balaton mellöke gazdagabb, s a fennmaradäsät a havasokhoz valö közelseg, a 
Balatonnak kevesse enyhitö hatäsa, valamint a sedes hegyseg is biztositotta. 
Nagyobb bösege van a Balatonnäl a vizmelleki,! vizi,? vagy lapkedvelö’ 
füveknek vagy fänak (Alnus Balatonialis), a melyek Budapest körül nem nönek. 
Hogy azonban a magyar föväros flöräja e hiänyokon kivül is sokkal gazda- 
gabb, oka e videknek nagyobb geografiai tagosultsäga, többfele termöhelye. Ellen- 
ben a forrästalan &s sedtelen hegysege lejtöin, valamint a Räkos mezejenek szäraz 
homokos retjen is, a szäraz hely pusztai vegetatisja uralkodo, soktagü Es sereges, 
eppen az a flöratag, mely a Balaton melleken fogyatekos. A magyar fövaros flöräja 
a keleti pusztäk&val összefüggöbb, ezen felül a törteneti behurczoläs is sokat välto- 
zatosbitott rajta. A Balatonmelleknek a föväroseval nagyjäaban megegyezö flöräja 
szakadozottabb, flöraszönyegenek egyes disze nagyon elszörödott, több (Irıs are- 
narıa, Dianthus Hungaricus, Hieracium pseudosabinum, Thalictrum aquilegifolum, 
-Gypsophila arenaria, Alsine viscosa stb.) a keszthelyi völgyekben terem. 
Rendkivül tanulsägos lenne toväbb a Balatonmellek meg a föväros növenyei- 
nek termö helyeit szembe ällitani Es a növenyei különbseget täbläzatosan kitün- 
tetni. Bizonynyal a különbseg okai is. pontosabban kiderülnenek. A megegyezest 
es különbseget a ket területen pontosan kitüntetni azert bajos, mert a flöra is 
folyton vältozik, s a terület nagysäga &s tagosultsäga is elterö.t A nagy vizben 
ı Hippuris (a Hippuris, Lepidium graminifolium sth, veletlenül szälonkent Budapest körül is 
megjelent, de hamar el is pusztult), Epilobium roseum, Petasites albus, Glyceria plicata, Mentha 
Löcyana €es mäs Mentha, Ödontites stenodonta, ©. pratensis, Lycopus sublanatus. 
* Ceratophyllum submersum, C. Haynaldianum, Nuphar luteum &s N. sericeum, Ranunculus 
carinatus, Salvinia, Naias marina, N. minor, Nasturtium aquaticum, sulyom, Potamogeton fluitans, 
Charä-k. 
° Cirsium rivulare, Ulmaria subdenudata, Melilotus paluster, Cicuta, Menyanthes, Crepis palu- 
dosa, Primula farinosa, Sesleria coerulea. 
‘ Egyik-mäsik hiänyzö faj pontosabb összehasonlitäs &s kereses utän meg elökerülhetne. 
