254 A Balatonmellek növenyzete Budapestevel összehasonlitva. 
keves, a Räkos homokjan pedig sokfele a többnyire keleti növeny. Kimutatäsunk- 
böl különben kiväalt azok a nagyszamü növenyek hianyzanak, a melyekkel a föväros 
a Balatonmellekkel szemben ekeskedik. Meg a vizi Es parti növenyekkel is a Balaton 
marad häträbb. Budapest t. i. adanubiälis vandorütba esik (v. ö. 85—89.old.), a nedves- 
sös hely flöraja is többtagü a fövaros körül. A különbseg elösoroläsa javareszeben 
a föväros flörajäanak jellemzese lenne, azert mellöztük. A ki erdeklödik iränta vagy 
tanülmänyähoz szükseges, munkammal' könnyen vegezhet összehasonlitäst. A Balaton 
javära itt kitüntettük növenyek ugyanazon növenyzeti övnek elteröbb geografiai 
viszonyait jelzik. Budapest flöraja a jobban földsegbeli klima alatt alföldiesebb, a 
Balatonmelleke&e több mediterrän Es havasi vonäst Örzött meg. Tanülsagos, hogy 
ezek tagjai mintegy fokonkent hogy tünedeznek el Eszakkelet fel&, s a kontinentälis 
klima pusztai füvei ugyan ebben az iränyban hogy gyarapodnak. Keszthely videke 
legmagasabbra emelkedik, legpusztulatlanabb, legtöbbfele termöhelye, legtöbb olyan 
növenye van, a minö nincs a fövärosnak. ” Azutän a Badacsony ” következik. Tiha- 
nyon (Medicago rigidula), Füred (Potenulla Sadleri, P. Balatonensis) es Aräcs 
körül (Galium Obornyanum, Aethionema stb) a Budapest körül hianyzö növeny 
kevesebb, mig vegre az Orobus Venetus Vörös-Bereny Es Sz.-Kiräly erdeiben, a 
Polycnemum Heuffelii Kenesen, az Aethionema pedig Gänt (Fehervarm.) mellett az 
eszakkeleti elterjedes hatärköve. A valamivel hüvösebb videken több fenmaradt, a 
fövaros meleg videken pedig pusztaiak feszkelödhettek meg helyette. 
XLV. FEJEZET. 
AZ. ESZAKI ES NORIKUMI NÖVENYPOLGAROK. 
Kerner * Közep-Euröpa flöräjänak legnagyobbreszet, hazankban az erdelyi, 
kärpäti, kis-kärpäti (kväd) &s norikumi, ezenkivül a szarmät €s subhereyn videkevel 
együtt a balti vagy baltmelleki flöränak nevezi. En azt hiszem ez az összefoglaläs 
egesz önkenyszerü sa nevet helyesebben az &szaki sikmezök flöräjära lehetne ruhäznı. 
Ellenben hazänknak emlitett helyein a termeszeti ällapot, a növenyzet, bizonyos 
közönseges, s a kulturäval is összehurczolt közös elemen kivül, Közep-Euröpäetöl 
valamint a Balti-tenger mellekeetöl is annyira elterö, hogy területeinket KErNER 
fogalma &s elnevezese alä rendelni eppen nem termeszetszerü. A hatärvidekünkröl 
a Balti tengerbe foly6 viznek is inkäbb videkünkröl kellene a Baltmellek flöräjät 
mödositani, mint viszont. KERNER-nek ez a Összefoglaläsa, azutän az emlitett külön- 
bözö területnek ismet szetdaraboläsa nem alapszik a növenyzet jellemeröl vett 
összehasonlitäson es szämitäson, inkäbb ötletszerü gondolat, hazank flörajanak 
I Budapestnek es környekenek növenyzete. Budapest, 1879. A növenyek vändorläsa s Buda- 
pest flöräjanak vendegei- (Pötfüzetek, 1891), tovabbä a Termeszettud. Közl. 1896. 44—45. old. es 
1897. 208., 403. old. (Inula media MB. a Kamaraerdöben). 
?2 Luzula pilosa, kt Ruscus, Dentaria trifolia, Geranium molle, Viola stichotricha, Potentilla 
rupestris, Petasites albus, Dianthus barbatus, Silene viridiflora (Pomäz!\, Melandrium dioicum, 
Hieracium bifidum, Cirsium platyonychinum stb. 
3 Tamus, Asparagus tenuifolius, Hieracium racemosum, H. Wiesbaurianum, Sagina ciliata, 
Luzula Forsteri, Ballota submitis, Centaurea sublucida stb. 
* Oszträk-Magyar monarchia iräsb. Bevezetö kötet 220. stb. o!d. V. ö. Termeszettud. Közl. 
1884. 147. stb. old. 
