[&6) 
[&jt 
au 
Az eszaki 6s norikumi növenypolgärok. 
tagoltsagät ketsegtelenül &s idegenszerüen bonyolitja, azeıt en töle Aöränk tago- 
sultsägät teljesen függetlenitem. 
Az. en velemenyem inkäbb az, hogy a Kärpätunk homokkö-övenek felsö kreta 
es eocen korbeli fölmeredese nevezetes välasztekot vont a fölötte levö &es hazank 
területe között, oly hatalmas hatärfalat, hogy sok jellemzöbb növeny rajta keresz- 
tül sem &szakröl, sem hazänkböl nem közlekedhetik. Csak a közönsegesebb, kevesbbe 
jellemz6 vagy epen ubiquista növeny nö a Kärpätokon belül &s rajta tülnan, a 
melynek közönsegesseget &s nagyfokü elszaporodäsät &s sokfel&e valö elterjedeset 
biolögiailag megfejteni talän nehezebb, mint epen gyakorisägänäl &s Szaporasägä- 
näl fogva vele nem gondolni. Sajätsägos tovabbä, hogy az &szaki viz, mocsär &s 
ingovany hövenyzete, valamint a systemaikailag regi egysziktiek, kivält a päzsitok 
meg a csätefelek, csaknem vältozatlanül ismetlödnek hazänkban s a Balaton melle- 
ken, mint valöszinüleg az eredeti közös maradck, a Kärpätok elött lezajlott idöböl. 
Különben &szaki vagy deli-e a növeny, szigorüan meghatärozni szinten bajos, Sved- 
orszägban stb. a törtenelem idejeben szämos delibb növeny behurczolödott, meg- 
honosodott &s nagyon elszaporodott, kesöbb odavalöknak gondoltäk, söt az eszaki- 
nak gondolt fü hamis nevet is kapott, mint a Hieracium boreale, Galium Anglı- 
cum, a Lavatera Thuringiaca, Betonica Danica, Inula Germanica,.a Marrubium 
Fannonicum (Wormsleben mellett). A 'havasi &s sarkövi növeny között is gyakran 
nehez különbseget tenni, mert közös elemök &s szervezetök is van. A mi havasi 
szärmazekunkat azonban &szakinak tekinteni nem Iehet, meıt ott nagyobbreszt nem nö. 
Az Euröpa hidegebb videkein termö növenyek a magoknak megfelelö termö- 
helyet hazankban, a vizmelleken kivül, kivalt a hegyen lelik meg. A hegyi ingo- 
vänyaink jellemzö füve (142. old.) vältozatlanül ugyanaz, mint eszakon. A terme- 
szet örök vältozösägäban s a növenyeknek öröktöl fogva lassü, de folytonos kevere- 
dese következteben bajos tehät megmondani, eszakröl költözött-e be hegyi növenyze- 
tünk, vagy ez vändorolt &szakra, vagy mäs üton-mödon, mäs felülröl jutott ide a 
jobban elterjedt növeny. Hol az egyik, hol a mäsik törtent, valamely növeny hol 
itt, hol amott pusztult ki vegkepen, mig a mäsik hol itt, hol ott Szaporodott el 
bövebben. lgy folyik ez a termeszet vältozösägänak rendjeben. 
Minthogy az &szakibb növenyeknek .delibb elterjedese ele Kärpätunk all gät- 
loan; minthogy a Balatonmellek hegyein a jellemzöbb &szaki polgär keves, s az a 
jelentösege nincs, mint a keletieknek &s delieknek, azert nehänyat inkäbb csak 
peldakepen idezünk. Eszaki növenypolgärai leginkäbb azok, melyeket a vizböl, a 
nedves partröl (122. old.) meg az ingovanyböl elöszämitottunk. 
Ilyen toväbbä az Asplenium septentrionale, a Carex ericetorum, C. pseudocyperus, a tundra 
(179. old.), Orchis coriophora (delen az O. flagrans helyettesiti), Mentha spicata, Thymus angusti- 
folius, Veronica verna, V. opaca, Odontites stenodonta (Aräcs, Svedorszäg), Scrofularia Ehrhatti, 
Örobanche maior, Parnassia, Nasturtium officinale, Luzula pilosa, Draba muralis, Neslia paniculata 
(delen N. Thracica), Roripa amphibia, R palustris, Diplotaxis muralis, Sedum rupestre, Thysselinum 
palustre, Angelica montana, Ranunculus polyanthemos, Viola ericetorum, V. arenaria (eszakon is 
elterjedt), Viscaria viscaria, Dianthus superbus, Melandrium diurnum, Geranium molle, Vicia cassu- 
bica (delen a V. Adriatica helyettesiti), Ononis spinosa, Rosa tomentella. 
Az erdö termeszeti ällapotänak mutatöja a Cardamine impatiens, mely mint 
az eszakibb hüvösebb erdökben, a Balaton melleken is sziromtalanul fejlödik, a 
Herkulesfürd6, Kesmärk &s Barlangliget stb. erdeiben mär feher szirmokat fejleszt. 
A norikumi növenyekröl a 198. old elmondottak utän alig van valami mon- 
