256 A norikumi növenypolgärok, a sziklanem. 
dani valönk (läsd a terk&pet), mert a Balatonmelleken sajät területe nincs, csak egyes 
növenyei vegyülnek a delnyugati täj (Keszthely, Sümeg, Tätika) virägszönyegebe. 
A ‚Bakony jellemenek tartjäk,' hogy Zrzca-ja vagyis Calluna-ja nincs, s PıLLımz 
BEnö Ujabb (1898. szept. 6.) Eertesitese szerint Veszpremmmegye területen üjabban 
sem leltek. A. Calluna vagyis csarab azonban' az eszaki Es norikumi flöranak 
közös jellemzöje, Sümeg erdejeben terem,” Keszthely videkeröl Szenezy-ek kezirata 
emliti.. Az örökzöld televenylakök közül a Pirola rotundifolia-t a Badacsonyröl em- 
litik. En nem lättam, de a P. minor-t Pırrs a Tätikän valöban gylijtötte, Szenezy-ek 
pedig a ?. uniflord-t közlik Keszthely videkeröl. A Cyäsus supinus itt meg ritka, 
de tovabb kelet fel&E nem terjed. 
Norikum növenye pl a Lycopus sublanatus (Carinthia), Libanotis montana (dElkelet fele a 
L. leiocarpa helyettesiti), Thalictrum nigricans, Cirsium platyonychinum, Melampyrum nemorosum 
(keleti helyettese aM Biharense), Thymus subeitratus levelenek aljän zöldes-feher mirigygyel, del- 
kelet felE a pirosmirigyti T. montanus helyettesiti, Galium silvaticum (keleti helyettesitöje a @. 
Schultesii), Carex procerior, Capnoides (Corydalis) pumila, C. intermedia, Vicia oroboides stb. 
A norikumi vegetatiö havasaljai leven, a Balaton melleken sok tagja mär 
ezert se lehet. De Balatonmellek sajät növenyeinek (Coronilla emerus, Centaurea 
sublucida, Helleborus dumetorum), valamint a havasi vonäsok nemelyike szinten a 
norikumi köze szämitando6, söt a Anautia Pannonica innen hazank delkeleti reszen 
ät a Balkänon is terjed. 
XEVEREB]IBZER 
A SZIKLANEM NÖVENYZETE. 
A Balaton mellekenek müvelhetö földjeben a fü a talajnemre tekintet nelkül 
megel es keveredik, a mesz, a bazalt meg a homok az olyan, a melynek elkülön- 
zöttebb növenyzete van. A harmadkori talajnak is van sajat növenyszövetkezete 
a bäntatlan helyen (18485. old.), Nem a talaj minösege erdekeböl ismertetjük 
külön e helyek növenyzetet, mert e miatt videkünkön nincs szoros különbseg, 
hanem a termö hely mäs sajätsäga miatt. A növenynek t. i. termeszetehez tartozik 
a valaszto kepessege, vagyis a gyökhaja mäs-mäs talaj alkotöreszeiböl a magänak valöt 
ki tudja vonni es välasztani. De a csalödäsnak is megvan a könnyü eshetöscge, 
ha a talajra pontosan nem figyelünk Valamely sziklät vagy a környeket, pl. a 
Balatonnäl a bazaltet, mäs (m&sz)-sziklamälladek, föld es.por födheti el, vagy a 
ketfele szikla porladeka egymaässal keveredik, s a bazaltnak hasadekaiban is ilyen 
vegyes vagy meszes por gyülhetik össze. Ilyenkor nem könnyü eldönteni, vajjon a 
fü a bazalt vagy mesz morzsalekjäböl szitta-e föl a nyers täplälekät. 
]öl ismerem, hogy a Tätra granit- &s meszszikläinak a hatäran mennyire elkü- 
lönzödik a völgy ket oldalän a vegetatiö, valamint a Gyömber granit feje alatt is, 
a mint a meszvidekböl jobban kimagasodik, — vagyis ketsegtelen, hogy a sziklä- 
nak chemiai szerkezete dönt a növeny földrajzi elterjedesen, s ez keveredetlen 
sziklafajon (me&sz, pala, szerpentin, cink stb.) vilägosabb, mint a nagyon elegyedett 
 KERNER: Der Bakonyerwald, 10. old. 
? Sy£p. Rezsö: A sümegvärosi föreälisk 32. Ertesitöjeben 1889/90. 20. old. Levelbeli Ertesites 
szerint nem oly közönseges, mint a köszegi hegyeken, de nehol eleg gyakori, pl. keletre az ursai 
kocsiuttöl, mely Sümegröl Istvänd &s Lesencze-Tomaj fel& vezet, a Sarvalyban. 
