4 sziklanem növenyzete. DU 
talajnemen, a melyen a vegetatiö is jobban keveredik, Megis nekem a földrajzi 
elterjedest tekintve mäs tapasztalataim is vannak. A Nagy- €s Kis-Soml6, a Hercseg 
€s Sägh hegyen en nem sajät bazalt flörät, hanem a magyarföldi vegetatiö terje- 
deset, a Badacsony bazaltjän a videk mesznövenyzetet lättam. Ellenben a vasvär- 
megyei meszegetök (Leka, Szenegetö, Rogasöcz) keveredett mesztalajän nem az a 
jellemzetes meszesföldi flöra diszlik, a mely a Balatonmellek erdötlen lejtöin, s 
tovabb Budapest &s Eger fele, hanem Epen oly jellemezhetetlen keveredes, a mind 
mäsutt a munkaält videk regiöjäban terem. Meg az aacheni Viola calaminaria-rol 
sem hiszem, hogy hatärozottan gälma szülöttje. En Szileziänak mäs helyeröl &s 
talajäaröl is ismerem.! Söt hogy valamely szikla füve mäs sziklän morfologiai belyeget 
vältoztatnä, a tapasztaläs eddig nem igazolta, csak annyira, hogy talän rajta sat- 
nyabb, kevesebbvirägü avagy eröteljesebb, ägasabb, reszei nagyobbak &s nagycbb 
szämüak, szörösebbek vagy kopaszabbak, a mi nem alakvältoztatäs. En a belyeg 
vältoztatäsät vagyis inkäbb megosztäsät csak a most kepzödö fajvegyüleken lätom, 
a mi a sziklanemtöl független. 
Több talajjelzö vagyis csak egyfele sziklän &lö növenyröl a termeszetböl, 
valamint a kiserletekböl? vett tapasztaläs is azt igazolja, hogy, ha korlätoltabban is, 
de mäs sziklän is megel. Minthogy az ilyen növeny rendesen valamely regibb 
szikla hasadekäban gyökeredzik s a szäma az ismereteink bövülesevel kevesbedik, 
az clök közt ketsegtelenül a legregibbnek kell tekintenünk, mely sajät sziklajan 
kivül, egyeb helyen &s ällapot közt nem tud alkalmazkodni, regi eletmödjät tehät 
csak ama szikläkon tudja folytatni, azert a melyik fü vagy fa ma csak szerpentinen, 
meszen, palän stb. nö, valöszinüleg azon a sziklän es annak regi termeszeti ällapota 
között keletkezett, alig hihetö, hogy eredetileg mäsutt termett volna. Regi szikläjä- 
hoz szokott, szervei e szerint formälödtak, egesz elete vele forradt össze, töle el- 
mozdulni s mäs szikläk körül uralkod6 termeszeti viszonyokhoz alakulni &s alkal- 
mazkodni nem birt. Az 6sszikla az ilyen regi füveinek az eredeti eletkelleket, az 
ösi ällapotot Es a kellö vedelmet is megörizte.” 
Itt gyökeredzik a faj keletkezesenek egy-egy rejtvenye abböl az ösidöböl, 
midön valamely egykorü es egynemü sziklät egyenletesebb &s egyezöbb-szervezettü 
fü boritott. A Szerpentin, a meszhegyseg flöräja egy-egy — mindenesetre mödo- 
sult — kepe az ösi vegetatiönak, mäs korban, mäs klima hatäsa alatt keletkezett. 
E szerint a sziklänak chemiai &s fizikai Sajätsägän kivül a sziklänak a kora, 
a melyböl a fü napjainkig fennmaradt, szinten hatäroz &s dönt, ha nem is mint 
täplälek, a növeny eleteben. Ez a földrajzi elterjedest tekintve is helyes. A hely- 
hez kötöttseg annäl inkäbb megörzödhetett, mert az Öskori szikläk a közlekedes 
ütjän kivül, magasabb videken vagy epen a havasok közt vannak, öskori növenyei 
pedig nem olyan szervezetüiek, hogy könnyen elhurczolödhatnänak (Seseli leuco- 
spermum, Ferula Sadleriana, bennszülött havasi Saxifragd-k), vagy eredeti helyök- 
röl kimozdulvän, mäsutt a fejlödesükre szükseges helyet es vedelmet meg nem 
taläljäk (Asplenium Forsteri, A. fallax), ezert bizonyos helyen endemikusok marad- 
hattak. E magyaräzatunk termeszetesen nem dönti meg, hogy egyik növeny inkäbb 
Koch: Synopsis, II. kiad. 1890. 216. old. Pötfüzetek, 1898. 66. old. 
® V. ö. H. Horrmann: Untersuchungen zur Klima- und Bodenkunde mit Rücksicht auf die 
Vegetation; Botan Zeitung 1865. Beilage p. 87. — ScHIMPER: Pflanzengeographie, 111. stb. old, — 
KERNER: Pflanzenleben, II. 1891. 490—91. old. 
® V. ö. A szerpentinszirti bodorka; Pötfüzetek 1898. 6573, old. 
A Balaton tudom. tanulmäyozäsänak erdmenyei. II. köt. 2, 1esz, 2. szakasz, 17 
