ul 
258 A sziklanem növenyzete. 
a kälit, mäsik a meszet stb. jobban kedveli, söt egyenesen a talajjelzö növenyektöl 
eredö sajätsäg lehet. 
A növenynek kifejlödeset es egesz letet tehät nem egyesegyedül csak a täp- 
lälö chemiai elem szabja meg, hanem sok mäs faktornak összehatäsa. llyen a föld- 
nek lazasäga vagy kemenysege, finomszemü összeälläsa vagy kavicsossäga, meg a 
viz alatt is, a mint a 64. oldalon a hinärröl emlitettük, a sziklänak j6 vagy rossz 
hasadäsa, könnyü vagy nehez mälläsa, a talajnak több-kevesebb viztartalma, faj- 
melegsege stb., toväbbä a termöhelynek fizikai sajätsäga, az @ghajlatot is beleertve. 
A meszesföldi növenyekröl pl. kiderült,! hogy nagyobb talajmelegseget kivannak s 
hogy ez a földnek nagyobb mesztartalmäval gyakran együttjär. Ezzel összefügg az 
a tapasztalatunk is, hogy a meszszikläk növenyzete hazänkban a legkivälöbb, leg- 
vältozatosabb, mind az alvideken, mind a havason, s mäs sziklaenal tetemesen 
gazdagabb. Toväabbä Kerner * beszeli, hogy Värpalota fekete földjeröl, a hol a bir- 
tokos az ökölnyi meszködarabokat kihänyta, a termes csökkent, most tehät beken 
türi, mert szervetlen anyagot szolgältat, de a föld fölmelegedesere €s porhanyoösä- 
ganak fokära is hatässal van, a mi pedig a vetes kedvezö eletenek megkiväntato. 
Tül-a-Dunän növenyzetenek a jelleme tehät nem annyira a bazalt, szerpentin, 
pala es mesz tartalmätöl függ, hanem inkäbb a delkeleti vagy delnyugati növenyck 
földrajzi elterjedesetöl, a föld geolögiai alakuläsätöl, meg a flöra termeszetes tago- 
suläsätöl ered. A pala &s szerpentin növenye keves kivetellel közös, a mesze a 
szerpentinen, valamint a bazalton is megterem. 
A meszsziklak növenyzete. 
Sok növeny szethurczoläsa ma ugyan könnyebb, mint regebben; a terme- 
szet eröi, az emberi közlekedes &s ällat sok növeny csiräjät könnyen szethordjäk ; 
megis nemelyik mint vezernöveny, talän regikorbeli, egymästöl messzire esö földön 
is, eredeti helye&n maradhatott; az üj helyen nem boldogult, a közbeesö helyröl 
vegkep kipusztult. Az ilyen maradek a videknek legregibb lakosa. i 
A Balatonmellek, Budapest &s a Pilis mesz- es dolomitszikläin egesz sereg az 
egyezö növeny s oly zärködzott szövetkezete van, hogy minden termeszeti körül- 
menyt szorosan megfontolva, üjabb idöben nem kerülhetett itt össze, hanem regi 
geolögiai epochäktöl fogva itt küzdönek, ide valönak kell tekintenünk. Termeszetes, 
a sokäig szäraz földkent kimerült sziklära is vetödik es felserdül rajta az idegen fü, 
de ez a termeszetes szövetkezetben kirivö6 es könnyen felismerhetö. A regi szäraz- 
földi sziklänak &s környdckenek terme6szetszerü növenyzetet mindenkor regibbnek 
&s eredetibbnek kell tartanunk, mint a fiatalkort talajalkotta, jobban taposott mezöet, 
ämbär a Balatonmellek pontusi retegeire sajät alföldi vegetatiö telepedett s leg- 
inkäbb a kultüra föllendülese irtotta vagy zavarta meg term&szetes fejlödeseben. 
Az Ösmätra meszhegysegenek sajätsägos &s törtenetileg nevezetes növeny- 
szövetkezete van. Itt maradt fenn a növenygeografus elött felreismerhetetlen havas- 
videki kapesolat is. A Balatonnäl leginkäbb a szikläs hely növenyzete ez, a bazalt 
kivetelevel. Itt nyilatkozik leginkäbb a videk flöräjänak karaktere, endemismusa, 
! H. Horrmann: Ueber Kalk- und Salzpflanzen, Landwirth. Versuchstat., XIII. 1870. 270. old. 
> Der Bakonyer Wald, 3. old. 
