A meszsziklak növenyzete. 259 
vagy mäs olyan jellemzöje, a mely mäs videkevel a kapcsolatot jelzi. A hegyseg 
geolögiai (mäsod) koräröl itelve, a meszszikläk növenyeit kell a Balatonmellek leg- 
ösibb Elö növenylakosainak tekintenünk. Egy resze a szirttel együtt a geolögia 
hosszüu periodusait s a videknek fizikai vältozäsait ketsegtelenül ätelte, vagy ös- 
typusa itt semmisült meg, a megüjulasa a videken toväbb is fennmaradvän. Amiöta 
a vegetatiönak mai termeszetes ällapota bizonyos hosszü idöre nagyjäban meg- 
alakült, azöta e szikläk növenyeinek nagyobb resze vegetäl a videken. Legjobban 
megegyezik a magyar föväros Nlöräjäval, noha koräntsem olyan gazdag, soktagti &s 
sereges, de nincs is annyifele alkalmas termöhelye (läsd XLIV. fejez.). 
Az öskori meszszikläk regi növenyzettel leginkäbb a szöllötermeles öveben 
vagy a hatäräan tül szürkellenek, a kultürätöl nemely helyen &pen ezert maradhat- 
tak bantatlanül, s a növenyzete azert maradhatott elkülönzött. Ilyen meszszikläk 
vannak regi növenyzettel a Malomvölgy sziklain s a vörös-berenyi Värhegyen, 
Almädi fölött, innen Füred fele, kivält az aräcsi, füredi &s tihanyi hegyeken, Dör- 
gicse fölött, vegre Keszthely tetöin Es szikläs völgyeiben, kivält a Szoroshadban. 
De a szikläs helyen &s összetördelödzesen az egesz meszesföldi növeny terjeszke- 
dese a Balatonnäl nem nagy terület. Regebben a Badacsony bazaltja körül is volt 
meszesföldi növenyzet; szikläas feje alatt most is ott terem a madärbirs, az Zmerus 
stb. meszjelzö bokor &s mäs fü, de nagyobb eredetiseget a szöllömüveles elpuszti- 
totta, nemelyik tüve a bazaltra is ätköltözött (261. old.). 
A Balatonvidek meszszikläinak növenyei ugyanilyen minösegü &s korü sziklän, 
de különben mäs termeszeti viszonyok közt elnek Budän, a Horvät-felföld szikläin, 
valamint a Fätra videken is. Magok is nagy pusztitäs reszesei voltak. Az összikläk 
hasadckäba megtelepedve, a levegövel, vizzel szövetkezve, ök siettettäk a hajdan 
magasabb sziklak elmälläsät, ök apritottäk föl a videknek mesz- &s dolomitszikläit, 
azert mint szirtaprilo, szirtronio vagy sziklatörö füvck (plantae saxifragae sive rupi- 
fragae) is jelentekeny szerepet vegeztek a termeszetben. A täplalekul kiszivott mesz, 
akärmilyen korbeli, a növenynek megfelelö; me&gis a Balatonmellek meg Vasvär- 
megye meszvidekenek flöräja egeszen mäs: emeze vegyes, alig van jellemzö nö- 
venye,‘ a Balatonmellek &s Budapest me&szhegyenek pedig talajjelzö &s sajät flo 
risztikai jelleme van. A ket meszes videk elög közel van, tehät a vegetatiöja vagy mäs- 
mäskorbeli, vagy a vasvärmegyei& mär elpusztult s a helyen giz-gaz telepedett meg. 
Hogy a Balatonmellek, Budapest meg a Pilis m&szszikläinak itt szöba kerülö 
növenyei valöban regöta idevalök, bizonysäga kirivö közös sajätsäguk, az a deres 
mäz, vekony inkrustatiö, mely e vezernövenyek nagyobb reszenek a vegetälö 
szervein szetäramlik, azert többnyire feherlenek vagy deresszinüek. Ezt a deresseget 
(glaucedo) bizonyosan mäs korböl &s eghajlat hatäsätöl örizt£k meg (157., 214. old.). 
Emlitesre melt6ö, hogy a Balaton melleken meszkerülö tözegmoha (Sphagnum) 
nincs, a videk is eleg alacsony neki, ellenben Vindornya läpjän a szinten me&sz- 
ellenes® harmatfü nem &ppen regen pusztult el. Eleg alacsony videken, meszhegyseg 
öveben, tözegmoha is, Drosera rotundifoha is terem a baktai töban (154. old.). 
Hogy a Drosera a meszhegyseg öveben is megterem, sajät bogärfogö termeszeteböl 
s a nedves moha közt kapaszkodö, s nedvet innen szivö gyenge gyökerzeteböl 
/ magyaräzhatö. Termeszetes, ha reszere ez a kedvezö kellek elpusztul, maga is men- 
nel hamarabb oda lesz. 
\ Vasvärm. Növenyföldr. 55—57. old. 
® KERNER: Pflanzenleben der Donauländer, 285. old. 
lg 
