‚A bazalt Moräja. 261 
videk meszszikläjan nem terem, de Tapolcza &s Bozsok (Vasvärm.) nedves retjen 
a nedvessegkedvelö testvere (species hygrophila) nö, jellemzöen a haza nyugati 
reszere. Bizonyosan van köztök, a szärmazäst tekintve, genetikai összefügges. 
A bazalt flöraja. 
A kemeny sziklänak, a mig nem hasad, nem mällik &s porlik, alig van növenye. 
A bazalt is kitörese utän sokä-sokä meztelenül ällott a levegöben, mint a hogy ere- 
deti pusztasägät ma is csak keves növeny födözi el. A bazaltnak, a hol hasadatlan, 
uincs semmi füve. Mint szikla kemeny, ellenällö, bel& a növeny gyökeret nem ver- 
het. Csak a hol a repedeseiben vagy ködarabjai közt, vegyes, kivält a meszes föld 
össz gyüllött, a növenyelet ott sarjadzhatik. Ha igy a bazalton nagyobb növeny 
(borostyän, török meggy) is meg telepedhetett, belöle j6 darabot eltakar. A boros- 
tyan a Badacsony bazaltjat egesz festöive alakitja. 
A bazalt növenyzete csalekony; eredeti sajät növenye nincs. A mi rajta nö, 
kiväalt a jellemzö növenyzete, leginkäbb a szomszed meszes &s agyagos videkröl 
került rajta össze, a melyböl a flatalabb Badacsony kimagasodik, valamint a mun- 
kält videkröl, az a fa, a mely hazänkban mäsutt egyenesen a meszszikla vezer- 
növenye. Körülötte a növenyzetnek a bazalttöl eredö jelleme nincs. Meglepö, hogy 
lehet különbözö-korü &s mäs-szerkezetü ket sziklänak megegyezö vezernövenyzete. 
A bazalt növenyei ismertetesekor leginkabb a Badacsonyra gondolunk, de itt csak 
a jellemzöbb &€s lehetöleg a bazalton &lö növenyeit emlitjük meg. 
A Badacsony bazalt szikläjän legjellemzöbb fü: 
az Alyssum Arduini, a Sägh meg a Nagy-Soml6, valamint a salgötarjäni Pecskö bazaltjän is jel- 
lemz6, de az orszägnak nagyobb reszen a me&szsziklät kedveli, rajta gyakori (225. old.). 
A Ceterach Szigliget värän, mäsutt az orszägban meszszikla hasadekäban gyakori. 
Asplenium septentrionale, A. trichomanes, A. ruta muraria, Cystopteris fragilis, Aspidium filix mas, 
Polypodium vulgare, a Badacsony bazaltjän, mäsutt, mär a Balatonnäl is meszen, 
Physocaulus nodosus, Budän s Krassö-Szörenyben me&szen, 
Smyrnium Kitaibelii, az orszag delkeleti r&eszeben, valamint a S. perfoliatum Horvätorszägban m&szen. 
Siler trilobum, Budän meszen. 
Erysimum canescens a Badacsony szölleiben, mäsutt meszen vagy homokpusztän. 
Solidago virga aurea, » sziklajän, » » » » 
Fumaria prehensilis, » szölleiben, » » 
Geranium divaricatum, Linosyris linosyris, Inula ensifolia, mäsutt gyakrabban me&szen. 
Potentilla rupestris a Badacsonyon, Keszthelyen mär meszen. 
Allium flavum, A. montanum, A. sphaerocephalum, Glechoma hirsuta, Budän meszen. 
Vieia dumetorum, V. pisiformis, V. glabrescens, V. cassubica, magasabb kaszanyüg-faj, kivält a 
Badacsony tetej@n, mäsutt meszen. 
Hepatica hepatica, a Herkulesfürdönel meszen. 
Galium Austriacum €s var. Balatonense, Buda környeken (Csiki hegy, Sz.-Ivän) meszsziklän. 
Lactuca viminea, L. quercina, L. sagittata, Budän me&szen. 
Hieracium Wiesbaurianum, Alsö-Ausztriäban, Aräcson &s Sz.-Kiräly körtil meszen. 
» pseudosabinum, Verbascum Iychnitis, Stachys recta, Budän me&szen. 
Calamintha intermedia, mär Almädinäl meszen. 
Anthyllis leiotricha, Jasione montana, Sedum album, S. maximum, S. Boloniense, mäsutt m&szen. 
A bazalt fäs növenyei: 
a Rosa silvestris, a Coronilla Emerus, a török meggy a Badacsonyon, mäsutt gyakrabban m&szen. 
a Cotoneaster coton,, Viburnum lantanum a Badacsonyon, Füreden &s mäsutt meszen. 
a borostyän, muzsdalytölgy, a Badacsonyon, mäsutt inkäbb m&szen. 
Rubus Kisfaludyanus, Fiume körül me&szen rokon faj helyettesiti. 
Salix caprea, S. Reichardtii, a Badacsony tetejen, mäsutt inkäbb meszen. 
