262 A bazalt NHoraja. 
A bazalton tehät bazaltszülte vagy bazaltjelzö növeny nincs. Hogy a bazalt- 
nak nincs sajat növenyzete &s nincs alakitö hatasa a növenyekre, morfolögiai Erte- 
lemben mondom. Ninces növenye, a mely mäs talajon meg nem &lne, vezernövenye- 
nek morfologiai belyege ugyanaz, mint ugyanazon faje mäs talajon.. Ezzel persze 
nem ällitom az ellenkezöjet annak, a mit agazda j6 meggyözödessel hisz a bazalt- 
röl, hogy rendesen nagyon termekeny, a szöllötermelesre alkalmatos, termesztett 
növenye jobbminösegü, kivalt a bora tüzesebb,' noha, hogy ez a jobbfajtasäg iga- 
zaban mitöl ered, a bazalttöl-e Eppen, vagy sok mäs helyi körülmeny szerencses 
együtthatäsätöl, nem a legkönnyebb megmondani, söt a Jobb minöseget meg a keze- 
les is gyarapithatja. 
Az egesz Badacsonyröl nem mondhatnök, hogy keves növenye van; nem 
munkaält resze szepen be van füvesedve &s erdösödve. De maga a bazalt mezte- 
len szirtje az erdö öveböl kifeketellik. Csak ket növeny boritja böven: a borostyän 
meg az Alyssum Arduini, Bär a Badacsony a jellemzö növenyzetet a meszröl kölcsö- 
nözte, megis csak a balatonmelleki me&sznek is szämos növenye (Aethionema,: Draba 
lasiocarpa var. demissorum, Jhalictrum maius, Arabis hispida, Biscutella didyma, 
Festuca glauca, F. pallens, Seseli leucospermum, Plantago rubens, Amelanchier, Arte- 
misia saralılıs stb.) rajta nem terem. 
A Badacsony tetejen a Centaurea Rhenana csekely elterese, a Rubus Kısfalu- 
dyanus, a Hieracium racemosum eltereseinek sz&p hajzata stb. aligha a bazalttöl ered. 
A tanulsäg az, hogy a növenyzet az elterjedesnek termeszetszerü eröi segit- 
segevel terjeszkedik, m&szröl ätmehet bazaltra, ott is jellemzö lehet, söt az Alyssum 
Ardnini a Balatonnäl s Tül-a-Dunän kiväldan a bazalt növenye, a meszen (Koloska 
körül) ritka. A bazalt növenyzete mindenesetre inkabb függ a deli fekvestöl, a deli 
(Tamus, Malva alcea, Hieracium Sabaudum, H. boreale, Physocaulus stb.) meg a 
delkeleti földrajzi elterjedestöl ( Geranium divarıcatum, Smyrnium, Erysimum cane- 
scens es var. latifolium, Glechoma hirsuta, Hieracium racemosum, Fumaria prehen- 
sılis stb.), meg a föld vältozäsaitöl, mint Eppen a talaj vagy a közet chemiai szer- 
kezetetöl. A Badacsony deli es delkeleti növenye itt l&tet nem a bazalt minösege- 
nek köszöni. 
A florisztika, valamint a turista szempontjäböl is nevezetes a Badacsonynak 
a Kökapuja (kükapu, &pp mint kürözsa kövi rözsa helyett; nem Vaskapu) az €szak- 
keleti reszen, füves szikläival s a szikläs rossz szekerüton valösägos kapuoszlopzatäval. 
Itt terem a Badacsony päfränyflöräja &es mäs szirti viräga, a mely mäsutt me&szen terem, 
mint az Inula hirta, I. ensifolia, I. vulgaris, Solidago, Geranium sanguineum, G. Robertianum, Pul- 
monaria mollissima, Polygonatum vulgare, a Coronilla emerus, Parictaria officinalis, Centaurea 
axillaris, Teucrium chamaedrys, Veronica verna, Scleranthus annuus, Seseli glaucum, Galeopsis 
pubescens, Allium montanum, A. oleraceum, Leucanthemum vulgare, Bromus mollis, Galium erec- 
tum, G. Austriacum, Euphorbia polychroma, Lithospermum offieinale, Orobus vernus stb. 
Szigliget värhegyenek növenyzete is jobbadän meszesföldi. 
Ilyen a Ceterach, Artemisia absinthii, Thymus Marschallianus, Th. collinus, Th. spathu- 
latus, Colutea arborescens, Berberis vulgaris, Stachys Germanica, a szagos meggy, Acer Austriacum, 
Fraxinus ornus, Astragalus onobrychis, Lactuca viminea, Allium flavum, Glechoma hirsuta, Scabiosa 
ochroleuca, Silene pseudotites, Andropogon Ischaemum, Leontodon autumnalis, Berteroa incana, 
Marrubium peregrinum, M. vulgare, M. remotum, szilfa stb. 
A Badacsony erdejet läsd a 274. oldalon. 
! «A vulkänikus erö ma mär kiholt, de hatäsät erezzük a kitünö badacsonyi borban, mely 
a vulkänszülött tokaji borhoz, a Zacrymae christi-hez hasonlöan, e titokteljes nagy termeszeti erö- 
töl nyeri, legaläbb reszben, erejet &s zamatjät.» GyörsyY ArapAr, Földr. Közlem. 1884. 3. old 
