A homokturzäs. ? 263 
A homokturzäs (solum arenosum) 
Homoki növenyzet (vegetatio psammophila) kiväldan a deli part alluviälis viz- 
melleki homokgätjän vagy turzäsän, a nedves parttöl szämitott mintegy mäsodik 
emelkedesen sereglett össze, keves tagja Boglär füves Kopaszhegyen (Varhegy) is 
nö, ellenben az erdös es bokrosabb fonysdi hegyen kevesebb nyoma van. 
A siöfoki meg a fonyödi homokgät külseje az altöldi kötetlenebb homok- 
buczkäkhoz hasonlit. Növenyzete is felig-meddig innen meg a tulsö part dolomit 
szikläinöl valö, de mivel fiatalabb mint az Alföldnek kirälydinnyes homokmezeje,' 
keskenyebb, ältalaban kisebbterjedelmü, ezert oly düs Cs vältozatos flöräja sincs. 
A balatonmellcki homok növenyzetenek nincs az a hatärozott különvält jelleme, 
a minöben akär a Duna-Tisza közen, akär a temesvärmegyei homokpusztän, a lakott 
helytöl tävolabb gyönyörködhetünk. Az a sok, valöban szep viräg, a mely Tisza es 
Duna közenek homokjät, a Nyirseget vagy a temesi homokot disziti, a balaton- 
melleki homokturzäst nem lätja. Annäl meglepöbb ez, mert a Balaton deli partjän 
a vasut napjäban gyakran ätzakatol a homokgäton. Valöban Budäröl Szekesfeher- 
värig a magyarföldi vegetatiö homoki polgärai a vasüt töltcsen gyakran kacsintgat- 
nak felenk, de a mint a feherväri pälyaudvart elhagyjuk, az ägasbogas fätyolviräg- 
gal együtt hamar elbücsüznak. 
A balatonmelleki homok nehez befüvesedeäset toväbbä a következö vilägositja 
meg. 1896. febr. utols6 napjaiban Tül-a-Dunän, több helyen földdel kevert hödara 
esett s töle a havas mez6 barnässärga szinü volt, — svegre a porhulläst a deliblati 
(temesvm.) homokpusztäröl szärmaztattäk.” A tünemeny ketsegtelenül ritka es 
szokatlan, de megis lehetösege volna, hogy onnan a vihar szärnyän apröcska mag 
Tul-a-Dunänra erkezzek, s a Balatonmellek szegenyes homoki flöraja idönkent onnan 
is gazdagodnek. Ennek a deli part homokjän azonban alig van nyoma. A ritka 
jelenseg hozta mag, lehet, nem homokra esik s elpusztul. 
A siöfoki homokgät jelleme itt-ott magas füzfa (Salir alba, S. fragılis) meg 
a feher es fekete nyärfa, az egeszen pedig szämtalan terjedelmes bokra a füznck 
es nyärfänak cserjealakra törpülve (nyärfa), vagy valösägos cserje (Salır cinerea, 
S. purpurea). A vizparti feher nyäıfa melyre bocsätja gyökeret, a fekete nyarfat 
meg a semfüsemfät (Lyciam) gazdasägi szempontböl, a homokkötes erdekeböl szapo- 
ritottäk el. Ez az ültetveny a homokot tetemesen ätalakitotta, de azert meg nagy 
területei feherlenek. A fonyödi homokon mär Bacchus äldasät värjäk. 
A Balaton melleken van, de nem sok a kivälö homoki növeny. Az alföldi 
homok vezernövenyei közül Siöfokon nö a Sedum Hillebrandü, mäs varjühaj-faj 
(S. acre, S. Boloniense), a jellemzö szamärkenyer vagy itt forgäcsbirka (Echinops 
Ruthenicus) az Orobanche Echinopis (misegyertya) elösködöjevel, mely itt oly tömen- 
telen, hogy jobb földön akär egy kis orszägos csapäst hiresztelhetnenek felöle. A 
Festuca vaginata &pp olyan böven terem, epp oly hasznos megkötö es javitö 
munkäsa a homoknak, mint aDuna &s Tisza közen, vagy a temesvärmegyei homok- 
vadonban. A kirälydinnye ritkäbb, inkäbb az elhordott homok friss helyen nö. 
Szuräsät ismerik, vezetöm mezitläb kereste, de a nevet nem tudta. Az Artemisia 
ı V. ö. Borsäs V.: A homokpusztäk növenyvilaga, Budapest, 1886. 
2 Wartua V.: Por a höban; Termeszettud. Közlöny 1896. 14649. old. 
