264 A homokturzäs. 
campestris var. sericea is gyakori es bokrosan nö. De mindez, a forgäcsbirka kive- 
televel, csaknem elvesz a magas Es közönseges körök, a nyarfa Es füzfa vessz6i 
között. A nagyobb resz jelleme csaknem gizgaz. Inkäbb mindenfelöl összekerült 
es összehurczolt füvekböl Es szurös bogäcsköröböl szövödik, a meg nagyon szaka- 
dozott ritkäs leple. A befüvesedese aränylag meg fiatal &s kezdetleges. Ällandöbb, 
ritkäbb Es jellemzö füve keves. 
Az aprö cserjek közül hasznosan müködik itt a Salır parviflora, €s mäs 
fajvegyülek, a S. zosmarinifola €s var. argyrotricha füz, az osztrak zanöt. 
A homok köver növenye a Sedum, Salsola, Portulaca sativa, az Euphorbia 
Gerardiana, Diplotaxis tenuifola. 
Magas kördja a földi bodza, Carduus nutans, a Centaurea Scabiosa, C. Rhenana, a päpa- 
lätöfü, Salvia Aethiopis, S. Austriaca, Lithospermum officinale, Astragalus asper, a Verbascum 
phlomoides, a forgäcsbirka, Melilotus albus, M. officinalis, Sonchus arvensis, Cirsium arvense var. 
perhorridum, Chenopodium album, Silene pseudotites futöhomokon is. 
Mäs hasznosan müködö füvek Siöfok homokjan: 
az egy- vagy ketnyäreltiek közül a Kohlrauschia prolifera, Silene conica, Alyssum deser- 
torum, A. calycinum, Erysimum canescens jellemzö, Lappula lappula, a pipacs, Echium vulgare, 
Xanthium spinosum, X. strumarium, Reseda lutea, Nonnea, Tragopogon maior, Tr. orientalis, 
Sisymbrium sophia, Daucus carota, Plantago arenaria, Valeriana olitoria, Cerastium semidecandrum, 
Vulpia myuros, Crepis setosa, Cr. rhoeadifolia, Cr. tectorum, Veronica arvensis, Lepidium cam- 
pestre, Polygonum aviculare, Trigonella Monspeliaca, Datura, Sideritis montana, Anthemis Ruthe- 
nica, Verbena officinalis, Kochia arenaria, Berteroa, Cynoglossum officinale, a päsztortäska, valamint 
az amerikai Stenactis, Oenothera Es Erigeron Canadensis is. 
Päzsitfüve a Dactylis, Poa pratensis, P. compressa, P. trivialis, Festuca sulcata, F. pseudo- 
vina, Andropogon Ischaemum, —- mäs többnyäreltü füve a Ranunculus polyanthemos, Onosma are- 
narium, Onobrychis, Holoschoenus, Erigeron leucopappus, Achillea collina, Anchusa officinalis, 
Muscari comosum, Galium verum, Hypericum perforatum, Medicago falcata, M. sativa, Senecio 
jacobaeus, Centaurea iacea, Linaria linaria, L. genistifolia, Pimpinella saxifraga, Melandrium vesper- 
tinum, Podospermum Jacquinianum, az Equisetum ramosissimum sok alakja, Alsine verna var. col- 
lina, Plantago lanceolata, Tunica saxifraga gyakori, Marrubium vulgare, M. peregrinum, Potentilla 
macrotoma, Astragalus cicer, A. Banaticus, A. Austriacus, Eryngium campestre, Taraxacum taraxa- 
cum, T. serotinum, Solanum dulcamarum, Salvia nemorosa, S. pratensis, Hieracium pilosellum, 
Hypochaeris radicata. 
A taraczkolö_csillagpäzsit, 7hymus Marschallianus, Convolvulus arvensis, a 
nagy telepen szetgyökeresedö bojtorjänpäzsit nagy darab meztelen homokot eltakar. 
Minö kötetlen meg itt a homok, az ärvalänyhaj hiänya bizonyitja, a mely 
ilyen laza földben meg meg £lhet. 
Siöfok homokjän a levegö nedvessegenek mutatöja, a Zunaria hygrometrica 
nevü moha, a homokban eltemetve a nädi gomba (apırö Agaricus-faj), valamint a 
fülgomba vagy fülegomba (Helvella esculenta Pers.) terem. Ennivalönak gyüjtik. 
A homokb6öl alig lätszik ki valami belöle, az elesszemü gyerek megis megleli &s 
sokat gyüjt belöle. 
A bogläri part homokos mezejen a boröka, Scirpus Holoschoenus, Echium altissimum, Lotus 
villosus, Festuca sulcata, Veronica prostrata, Ornithogalum collinum, Sisymbrium orientale, Thlaspi 
arvense, Th. perfoliatum, Asperugo procumbens, Lithospermum arvense, Ranunculus Illyricus, 
Erigeron leucopappus, Carex Schreberi, Taraxacum serotinum, Myosotis ramosissima, M. collina, 
Camelina silvestris, Alyssum calycinum, Bursa pastoris, Tragopogon maior, Sedum acre, Funaria 
hygrometrica, Carum Carvi, Potentilla arenaria, Malva rotundifolia, Stachys annua, csillagpäzsit, 
Cerastium vulgatum, Scabiosa ochroleuca, Leontodon hispidus, Viola Kitaibeliana, Bromus commu- 
tatus stb. — Fonyöd kiter6 ällomäsänäl Helichrysum aren., Calamintha villosa, Scirpus pauciflorus, 
Crepis rhoeadifolia, Echinops multiflorus, 1896-ban mär a forgäcsbirka is, a bojtorjänpäzsit, Poly- 
