266 a A termöhely. 
XIV. BEEJEZEI. 
A TERMÖHELY. 
A termöhelyröl ezek utän, melynek termeszete szerint (erdö, mocsär stb.), 
mäs-mäs a növenyzet, kivält a partmelleki növenyszövetkezetek ismertetese utän 
nem sok a mondani vald. Ez a Balaton körtil kevesfele (153. old.), a növenyelet- 
nek nem a legkedvezöbb &s nem vältozatos. Hegye alacsony, szäraz erdeje kis- 
szerü, a Balaton vizrendszere csak siker kis sed, vagy Ujabb csatorna. Vältozatos 
völgykepzödese, ärtere nincs. Ez is bizonysäga, hogy a Balaton összegyült viz a 
lesüppedt teknöben. A videknek nincs tetemes viszonylagos magassäga föl a leve- 
göben, a hol lätszölag ugyanolyan ällapotban is, pl. a pataknäl vagy a sziklän, 
egeszen mäs a növeny, mint az alvideknek megfelelö helyen. Nagy vägäsa nincs; 
ha nagyobb erdöbe messzire megyünk, a Balatont6öl is eltävolodunk. Az erdö lineäja, 
mint veröfenyes hely, pl. a Badacsonyon, eleg erdekes (275. old.). Legkivalöbb 
a bakonyi part erdötlen lejtöje, itt nyilatkozik a magyarföldi vegetatiö jelleme leg- 
jobban s pedig majd a sziklän (258. old.), majd a bäntatlan füves helyeken (184. old.). 
A termeszetes termöhelynek, retnek, sziklänak, erdönek, vizpartnak vagy viz- 
tükörnek megvan a maga növenyzeti jelleme, megegyezöbb vegetatiöja, melyet a 
talaj meg a hely termeszeti ällapota szokott megszabni. Ezert az ilyen helynek 
Alland6 lakosa van, melynek szervezete ott a termeszeti viszonyokkal, a megelhe- 
test tekintve, meglehetösen harmoniäl s egymässal is bizonyos szövetsegben el. 
A növenyzetnek ilyen szövetsege mässzervezetü, ide nem valö növenyt maga 
közül kizär, legfeljebb pl. a ret iszapos helyen, a hegy kiegett vagy felkapält helyen 
feszkelödik meg az idegen. 
A munkält helyen a növenyeknek ez a szoros kapcsolata megszakad. Itt nem 
a regi polgär uralkodik, hanem az inyeskedö jüveveny, akär a közelebb, akar a 
messzebb videkröl. A lakäs, kunyhö, itat6 körül, az it menten, mint jol tragyazo- 
dott köver földben, a helyi viszony sokfelekepen megvältozik, a termöhely javul, 
a növeny megelhetesenek kedvezöbb lesz, s a sok felöl összekerült gizgaz j6l täp- 
läalkozva bujabb lesz, szokatlan nagyra növekedik, az ember keze alatt pedig a ter- 
mes nemesedik. Az ilyen helyen a növenyzet nem egynemü, nines földrajzi karak- 
tere, hanem nagyon vegyes füvek keveredese, köztök sok a szürös es bojtorjanos 
vagy a melyiknek a magva könnyen hurezolödik. Az ilyen hely minden, meg a 
legtävolabbröl valö gazt is befogadja, pl. a delamerikai szerbtövist. 
Szämos növenynek tovabbäa a szervezete, a keletkezeset tekintve, a termö- 
hely&vel azert nincs teljes harmoniäban, mert eredetileg nem ott keletkezett, hanem 
oda költözött es a hely termeszetehez hozzä szokott, a nelkül, hogy szervezetet 
jelentekenyen az üj helyhez formälta volna. Ezert ismeretlen a gabona €s szämos 
gyümölcsfa hazäja, mert az ösi keletkezö helye regen ätalakült, az ember pedig 
annyira nemesitette, s a megfelelö helyet neki tävol videken is megteremtette, 
ugy hogy most bajos vagy nem lchet megtalälni azt a helyet, a melylyel az ätala- 
kitott gyümölcsfänak szervezete, mint ösi földjevel &s hazäjaeval,! termeszetszerüleg 
csak felig-meddig is összevägna. 
1 \. 6. Pötfüzetek, 1889. 92. old. 
