268 A termöhely megvältozasa. 
aljäban összehalmozöd6 meszmälladekon Es porladekon meg gyakoribb Es erötelje- 
sebb, mint fent a szikla hasadekäban. A hegyröl leragadott fünek ez veszte is 
lehetett, mert az erdöalakitäs meg a szöllötermeles megseinmisithette. 
Az Iris nova-nak (I. arenaria, 52. äbra) Budän a hely romlott, ma itt nem 
lelni, csak Pilis-Csaba fele maradt fel. A Rakoson meg eleg gyakori, bar ezreinek 
(1869 — 74) temetöje fölött a vägöhid Epült. Ez a kiväalö homokföldi /rzs a Balaton 
deli reszen s homokon sehol sem nö, de Gyenes Szenahordö völgyeben, a szikläk 
poräban, ugyanazok közt a tärsnövenyek között nyilik, a mely füszövedekben a 
Rakoson. Ilyen növeny toväbbä Gyenes völgyeiben Es hegyein, kivält a Szoroshad- 
ban: a Helichrysum arenarium, Gypsophila arenaria, Viola arenaria, Dianthus sero- 
tinus, Thymus Marschallianus, Th. collinus, Helianthemum pustarum, az ärvalänyhaj, 
Achillea setacea, A. Pannonica, Pollinia, Saxifraga bulbifera, Carex stenophylla stb. 
a Thalictrum aquilegifolium, Gypsophila Hungarica stb. Keszthely Gyötrösen, mint 
mäsutt kivälö homoki fü. Igy maradt hegyi fü az Orobanche arenaria meg a 
Polycnemum Heuffelii Kenesen, a hazankban csak homoksiksägröl ismeretes Zinum 
2labrescens Sümeg körül. 
vo 
Ennek a tanülsägos jelensegnek megviläagositäsa kedveert mäs meggyözö 
hazai peldät is idezünk megegyezö videkröl. Az Alyssum tortuosum €s Festuca vagi- 
nala ma a szentiväni hegyen meg a Räkos mezejen bujälkodik, ide, mint mäsod- 
helyre a hegyröl ereszkedett le, s elszaporodott. A balatoni völgyekböl meg a 
budai hegyekröl valöszinüleg kipusztült. A Hieracınm echioides meg a Gypsophila 
arenaria Budän hasonlö sorsra juthatott, ellenben a Csiki hegyen meg fennmaradt. 
A Balatonnäl az elöbbi a deli partra ätszärmazott. Az Astragalus exscapus nehäny 
töve vegpusztuläsänak a Zugligetben, s az Oxytropis pulosd-Enak Farkasret fölött 
szemtantija voltam, Amaz a Räkoson, emez Csepele homokjän meg terem, de 
az utöbbi Gänöcz körlil pusztulö felben van. 
A Balatonnäl csak a hegyen maradö6 növeny tovabbä a Zestuca glauca, 
F. pallens, Carex nitida, Allium moschatum (1879. öszen meg Istvän-telke domb- 
jan sok volt, ma szöllö terem a helyen), Solidago virga aurea, Seseli leucosper- 
mum, Aethionema, Alsine setacea, A. fasciculata, Cirsium Pannonicum, Potentilla 
Sadleri, P. Loöcyana, Gahium Austriacum, Cytisus leucotrichus, C. aggregatus stb. 
A hegyen es dombokon vagy csak homokon termö füveket a 268. old. emlitettük, 
A hegyi es rönasägi termöhely közössege nemelykor a Balatonmellek terje- 
delmen jöval tüler, pl. az Alsine viscosa Gyenes völgyeiben, Uröm es Boros-Jenö 
fölött meg a Duna-Tisza közen, Kakucs es Uj-Hartyän közt. — Az Ajuga Lax- 
manni a Balaton &szakkeleti reszen meg a monori erdöben. — A Sternbergia col- 
chiciflora a bakonyi parton, Budän es Bekäs-Megyer hegyen, valamint Bekesvar- 
megye homokos videken (Csorväs, gy. THaısz). ROCHEL szerint valamikor meg a 
Räkoson is. — A Helianthemum pustarum Keszthely Gyötrös nevü s kiväldan 
pusztai növenyeket täpläl6 hegyen, valamint Sz.-Kiräly €s Vörös-Bereny sziklaäin 
epp oly jellemzötermetü, mint a Räkoson; keskenylevelü, apröbbvirägü, mint mäs 
hegyi testverfaja, de mind a härom helyen nagyon pusztül. — A Daphne cne- 
o-uım Keszthely porladozö kopasz tetöin, de Nyirseg homokjän is böven." — 
A Scabiosa suaveolens kopaszabb alakjaval az ösmeszen, a szörösebb Sc. canescens 
ı Borpäs V.: A havasi rözsäk helyettesitöje Alföldünk homokjän. Erdesz. Lapok, 1886, 
