A termöhely megvältozäsa. 269 
a Räkos homokjäan. — A Thalietrum aquilegifolium Gyötrös füves helyein csak- 
nem azok közt a füvek közt nö, mint Monor, valamint Temesmegye homokjän. 
Ez a helycsere azonban nemcsak a hegyen meg a homokon esik meg, hanem 
a sziken is, csakhogy alföldi szik a Balatonnäl nem leven, szamos peldät nem 
emlithetünk. De ilyen a Dupleurum tenuissimum, hazänkban kivaldan tül a Tiszän 
sziken vagy Buda keserü forräsai környcken tömentelen szikär fü; Tihany deli 
reszen a szäraz parlaglejtön terem. 
Az itt szöba került vegetatiß azonban, mely hazänk flöräjänak nevezetes &s 
a geolögiai alakulässal összefüggö jelleme, a balatoni es mäs keskenyebb vagy 
szelesebb lejtöröl messzibbre be a hegyen nem terjed. A hol az erdö ärnyeka 
kezdödik, egy csapäsra megszünik. Legmeggyözöbb Keszthelyen a Szoroshad-nak 
vagy Penzes gödrök-nek nevezett keskeny üt, a hol, s innen közel Gyenes fele, a 
Szenahordö völgyben, kis helyen, összegylijthetjük a pusztai vegetatiönak legneve- 
zetesebb tagjait. Szoroshadböl egy-ket lepesnyire toväbb Büdösküt fele, a leg- 
közönsegesebb &s kevestagi erdei vegetatiö van a sovänyabb talajon. 
Ezek utän lätni val6, hogy a rönasäg szelen hüzödö erdötlen hegylejtök meg 
a rönasäg, különösen pedig a homokpusztäk növenye egymässal szoros kapcsolat- 
ban van, növenyzete &s erdötlensege közöseredetü, hogy a homoki flöra, a puszta- 
sägnak jellemzö ärvalänyhajäval együtt, tetemes reszint a hegylejtöröl legurült vagy 
lesodort cesiraböl alakült. 
A Balatonmellek meg a föväros mäsodkori meszköszikläinak szetlazult &s fel- 
aprözott anyagäban &s poräban az a növeny jobban elszaporodott, a melynek 
kevesebb szäma azelött csak a kemeny szirt repedesei között tengödött. Igy pl. 
Budän hasonlithatatlanabbül nagyobb annak a Sesleria varia-nak, Festuca Panno- 
nicd-nak a szäma, a mely a sziklaaprölekban, mint a mely a nagyobb szikla hasa- 
dekäban gyökeredzik. Keszthely videken ilyen pelda az Zuphorbia angulata, a 
Thalhctrum mains, a Leontodon incanus, a Myosotis suaveolens, a Biscutella didyma, 
Daphne Cneorum, Festuca glauca, Genista pilosa sth. 
A szikla szettördelödzese azonban nem maradt a maga helyen, hanem a 
termeszetnek fölötte uralkodö eröi a növenyzet magväval, olykor-olykor a sarjäval 
vagy gyökerestöl lassankent aläbb-aläbb szällitottäk, mig vegre a lesodort &s jobban 
aprözott föld egesz a rönasäg szelet Erintette, lassankent toväbb is hatolt. A röna- 
säg Szele ezert is magasabb, mint a siksäg kellö közepe. A sziklakedvelö hegyi 
fünek lesodort magva, csiräja &s gyökere a rönasägon, csaknem ugyanazon Eghajlat 
alatt, ugyanabban az anyaföldben fejlödött toväbb, a mely a hegyröl meg a lejtöröl 
a sikra jutott, ezert eredeti hegyi alakjät a sikon is meglehetösen megtartotta. Az 
erdötlen hegylejtö meg az alatta elterülö homokos rönasag növenyzetenek meg- 
egyezösege tehät innen ered. 
Bär a Balaton bakonyi magasabb partjär6l a termeszetieck a követ, port &s 
termöföldet, ältaläban a mälläs termekeit, a Balatonba söprik; emberileg meg 
messze van az idö, a midön a bakonyi part töveben az a viszony letrejön, a mely 
Buda, Versecz, Bäziäs, Tokaj meg a közel homoksiksäg közt van, bär Sisfoknäl 
s a fonyödi parton, az Alföld analögiäja szerint, megvan a keskeny homokzätony. 
Mindezeket figyelembe veve, biztosra következtethetjük, hogy hazankban 
eleinten az erdötlen hegylejtök, az eredeti part növ6nyzete alakült meg, a deli Es 
keleti, most az erdötlen lejtön meg a pusztasägon termö növenynek eleinte a part 
hegyen kellett nöni, azutan a tenger elvonuläsäval s a feneke kiszäradäsäval ez a 
