270 A termöhely megvältozäsa. 
vegetatiö lassankent a kiszäradt rönasägra leereszkedett. Ez is igazolja, hogy a 
homoki fü a sikon fiatalabb, mint az erdötlen partlejtö növenyzete: Nagy idö telt 
azöta el, szämos vegetatiö-sorozat vältakozott hazanknak erdötlen lejtöin Es szäraz 
pusztasägain, mig vegre bekövetkezett a mai ällapot, hogy az eredetileg közös 
termöhely növenye helyet cserelt: resze az erdötlen lejtök szikläs helyein maradt; 
ezt azutän a Balaton melleken a szöllötermeles tizedelte meg. Mäs resze a regi 
növenyzetnek a hegyen nagyreszt egeszen elpusztült, ellenben ugyanazon hegynek 
lesodort mälladekän &s porladekän, a rönasäg homokjän fennmaradt, az Üj viszo- 
nyokhoz hozzäsimult s a kedvezöbb helyen nagyon elszaporodott. Igy keletkezett 
a homoki növenyzet a mäsodtermöhelyen, a hegyröl lesodort talajreszen. 
A siksäg földje tehät nem eredeti, hanem növenyzetenek reszevel együtt 
hegyi szärmazek, meg a vizkihänyta homokturzäs is. A lesodort hegyi föld a viz- 
part eredetiseget is eltüntette. A közönseges szemlelö alig hinne, hogy a jJ6 Isten 
a homoki  növenyt nem külön teremtette, hogy az tulajdonk&pen a hegyröl oda 
leereszkedett s ott a friss talajon elszaporodott hegyszülte szärmazek. Linn£-nek Ss 
mäs floristänak erröl sejtelme sem volt, azert az ilyen növenyt, mely maäsutt 
hasonlöan hegyiböl keletkezett, utölsö gyakori termöhelyeröl arenarıa fajnevvel 
nevezgette (Arundo arenaria L., Potentilla arenaria Borku., Viola arenaria DC.). 
Ezek utän az is megfejthetö, hogy a nem messze (Vasvärm., Horvätorszäg) 
kavicsos földön tömentelen Calluna a Balatonnäl s az Alföldön mert nem terem. 
A csarab kiväldan kovaföldet es homokkövet kedvel. Rönasägunk hatärän azonban 
gyakran mesz- es mäsfajta szikläk vannak, melyeket a csarab termeszetszerüleg 
elkerül, tehät a termöfölddel a siksägra le se ereszkedhetik. 
Kiväl6 magyarföldi vagy pusztai vegetatißnak a rönasägit szokäs mondani. 
Magyarföldinek oly &ertelemben mondhatjuk, ‚hogy eredetileg az erdötlen hegyi 
lejtöink, söt az ausztriai havasok (219. old.) növenyzeteböl hazänkban tämadt, de 
mär mäsodtermöhelyen. Eredeti magyarföldi növenyeink eleinte az erdötlen hegy- 
lejtöket füvesitettök, s a mig az äsö, kapa es eke nem bolygatta, a havason kivül 
itt nyilatkozott kivältkepen a magyar flöra jelleme, belöle lett, a rönasägra leeresz- 
kedve, a pusztai vegetati6. A Balatonmellek hegyein &s völgyeiben ennek az eredeti 
magyarföldi vegetatiönak maradeka meg az elsö termöhelyen läthato. 
Vegre, az utän a gyakran emlegetett mondäs utän, hogy hazänk flöoräja az 
orosz stepperöl füvesedett, bizonyos reszben €s tekintetben bätran ??-t irhatunk. 
Tekintsük peldak&pen a pusztai jellemül gyakran emlegetett ärvalänyhajat. Hazank- 
ban az elteresekkel együtt mintegy tizfele nö, a temesvärmegyei homokon csak 
härom. A Balatonmellek hegyein van «pusztai» ärvalänyhaj, de alatta köcsagtoll- 
forma pelyhes-bokretäs faj nincs. A budai hegyeken a pelyhes-forgös fajok közül 
legaläbb negy fajt (Stipa pennata, S. eriosoma, S.longifolia es S. pulcherrima) Szä- 
mithatunk, a Räkoson csak az elsö terem. A hegyröl valö befüvesedes tehät nagyobb 
figyelmet erdemel, mint a mennyibe idäig reszesitettek. Az, a mit itt elmondottam, 
azonban csak kezdet 6s iränyt jelez, a kerdes kimeritese Es befejezese csak az 
egesz haza Nlöräjära tekintettel lehetseges. Különös tanülsägos annak a völgynek 
es hegysor lejtöjenek a növenyzete, a mely Ö-Budär6öl Esztergom fel& huzödik, 
Bekäs-Megyer meg az alatta elterülö homokvidek, Versecz meg a temesmegyei räcz 
homokpuszta (Crocus reticulatus, Bromus fibrosus, Dianthus giganteiformis, Echium 
rubrum stb.). 
