A balatonmelleki erdök. 271 
IL, DERZEIT, 
A BALATONMELLEKI ERDÖK. 
A Balaton partmelleke kiesik az erdö öveböl, a Balaton vize meg az erdö 
közt az aldasos szöllöterület van, a deli part pedig nedves terseg, csak itt-ott fäsitott 
(Siöfok, Földvar), a fonyödi hegyen pedig egesz a vizig lehat a ritkas tölgyerdö. 
A pait környeken szälas erdö sehol sincs (fäi 122. old.), Ha a Balaton mellcket 
erdeszetileg oly terjedelmesen, mint pl. a közel Bakonyt kellene, nem ismertetjük; 
megis arröl a szakadozott erdökoszorüröl, a mely a bakonyi partot, a szöllöterme- 
les hataran tül vagy a tekintelyes Badacsony fejet betetözi, növenyzetileg meg kell 
emlekeznünk. A Bakony erdejebe beljebb nem pillantunk. 
A Balatonmellek hegyeinek alsö regiöja Eghajlati okböl a cserje- Es aprö 
cserje-vegetatiöonak kedvez, nem az erdötenyeszetnek. Lepsenytöl es Balatonfö- 
Kajartöl kezdve, Kenesen, Füreden ät egesz Badacsonyig, söt Keszthelyig a hegy alsöbb 
lejtöje mindenütt termeöszetszerüen erdötlen, csupan Szepezdnel nyulik le a hegyröl 
a tölgyes egesz a vizszelig. Meg a szöllötermeles hatärän tül is kisebb-nagyobb 
darabon cserjes következik. A Badacsonytöl eszakkelet fel& az erdöfogyatek növe- 
kedik. Igy van ez az egesz Ösmätra öven, söt Kis- es Nagy-Alföldünk hatärän a 
hegyseg mäsutt is letarolt s szäraz, bokros vagy füves lejtövel hanyatlik a rönasäg 
feleE (Szekesfehervär videke, Buda, Väcz, Gyöngyös, Eger, Miskolcz, Tokaj, Ungvär, 
Szekelyhid, Nagy-Värad, Vilägos, Menes, Versecz, P&cs, Nagy-Harsäny stb.). 
A Balatonnäl az erdö csak a parttöl kifele, bizonyos magassägban, rendesen 
a szöllötermeles hatäran tüul kezdödik. A hegylejtön Es tetön a fa hatalmasra meg 
nem nö. Az erdöalkotö fa hiänya, alacsonysäga vagy satnyasaga termeszetszerü, 
tehäat a Karszthoz hasonlithatjuk, csakhogy videkünk kisebb Es meg nem annyira 
köves. Annal meglepöbb a part közeleben nehäny hatalmas szilfa (122. old.), mert 
az erdötlen lejtön egyebütt gyakran csenevesz cserje marad. Igy satnyul el az 
erdötlen lejtön gyakran a pelyhes tölgy, a cserfa, "a mocsärtölgy, a fodorjuhar, 
mannakörisfa stb. s az eltörpülest, a hol szabad, meg a legelö jöszäg is nagy mer- 
tekben sietteti, s a külseje annäl szomorübb. 
A bakonyparti szöllöterület fölött, a 182. old. emlitett 1., 4. es 5. geografiai 
tagozaton, a partmelleki erdönek vagy fas növenyzetnek olyan a külseje, mint a 
budavideki erdötlen hegytetöknek, csak a tetön kezd cseperedni erdöcske, pl. a 
Tamaäshegyen B.-Füred mellett; ezt is köves, füves terseg szaggatja közbe, az eg6sz 
inkabb cseplyenek (fruticetum), mint erdönek mondhatö Alacsony tölgyfa növi be 
Aräcs Peterhegyenek tetejet, a b.-almädii hegyeket. A Badacsonyhegy tölgyfäi mär 
valamivel nagyobbak, itt-ott erösebb bükkfa is läthat6. Nem nagy a szigligeti 
erdö, sem a terjedelmet, sem a fäjät tekintve. Keszthely es Gyenes körül letarolt 
kopär hegyek feherlenek, mint Buda környeken, Solymär es Vörösvär körül, az 
erdö cserjekkel Es alacsonyabb fakkal kezdödik, a völgyi üt menten pedig ültetett 
balväanyfasor hüsit. A legszebb erdö Keszthely videken van, innen toväbb Büdösküt 
es Vallus fel&e terjedelmes Zölgyesnek Es bükkösnek tekintelyes fäi szemlelhetök. 
Az erdöällomäny legnagyobb resze a tölgy, meg pedig a cseperedö erdöc a 
delibbvideki pelyhes tölgy (Ouercus lanuginosa €s Qu. crispata) meg a cserfa, a 
