274 A balatonmelleki erdök. 
jeinek gätjän is nö. A Badacsonyon valamivel több terem, itt keves mälnät is 
szedhetni. A cserjevegetatiönak kedvezö regiö, a szöllötökenek is megfelelö tanyaul 
kinälkozott es sokäig ilyenül szolgält. A termeszet maga mutatta meg az ember- 
nek, hogy ez a videk a cserje-vegetatiönak, a szöllö- es gyümölcs-termelesnek 
kivalöan alkalmatos, mint a fönt emlitett helysegek is bizonyitjak. 
Egesz eredeti e videknek aprö cserje-formatiöja, aze a törpe bokrokböl ala- 
kulö ällomänye, a mely eredetileg a kapälatlan erdötlen hegylejtöket meg a haza 
szäntatlan rönasägät azelött egyenletesebben boritotta. Legtöbbje vitorläs-virägüu: 
Genista, Cytisus, Ononis (247. old.). A rözsafelek aprö cserjeje a Rosa Austriaca 
R. livescens, R. spinosissima, Rubus caesius, almafele a Cotoneaster, mandolafele a 
cseppmeggy (Prunus chamaecerasus), de n&ehol cserje nagysägra is megnö. 
Az erdö tisztäsan gyakran me- 
ternyi vagy embermagasäglü körök 
meredeznek, meg pedig közönsege- 
sen a gazos helyen termö növenyek- 
böl: csanal, szamärlapu, aszott, bo- 
gäcs, ökörfarkkörö, földi bodza, több 
ernyös körö, a siskanäd, az Zchinops 
multiflorus stb. kevesed magukkal, 
de csaknem ätjärhatatlan sürüseget 
alkotnak, pl. a Badacsony erdötlen 
tetejen. Legnevezetesebb a Veratrum 
nıgrum fekete-piros, meg az Aspho- 
delus albus feher viragaval Keszthely 
hegyein. Emez mint megannyi földi- 
szitett, magas gyertyaszal ekeskedik 
(kenyete a nepi neve). 
Revfülöpön, a Fülöphegy tetejen 
a fü soväny Es kurta marad, s helyen- 
kent az eszaki zuzmötundra (179. old.) 
van rajta jelölve. Itt terem a Fasione 
montana, Luzula campestris, Centau- 
rium umbellatum, Rumex acetosellus, 
Thymus subcitratus stb. Az erdö talaja rendesen szäraz, a növenyzete kevesbbe 
vältozatos. Meg a hol az erdötlen lejtön jellemzö is, az erdöszelen egy csapäsra 
megszünik, s egy lEpesnyire benn az erdöben közönseges vegetatiö kezdödik. 
56. äbra. A varjütövis äga, lent a csonthejas bogyok. 
Az erdö füveinek jellemzöje a Galium silvaticum, mely helyett Budän mär a G. Schultesii 
terem, a Dictamnus, Poa nemoralis, Melica uniflora, M. nutans, Melampyrum cristatum, M. nemo- 
rosum, Asperula odorata, Coronilla varia, Stachys silvatica, Cardamine impatiens, Öryzopsis vire- 
scens, Milium effusum, Fragaria moschata, F. vesca, Pulmonaria officinalis, Carex montana, Orobus 
niger, ©. vernus, O. Venetus, Hierochloa, Luzula Forsteri, Campanula patula, C., persicifolia, Circaea, 
a deli Silene viridiflora, Aspidium filix mas, Athyrium fllix foemina, Lilium martagon, Centaurium 
umbellatum, Lapsana, Geranium Robertianum, Turritis, Dianthus armerius, Hypericum hirsutum, 
H. montanum &s var. scaberulum, Mercurialis perennis, Euphorbia amygdaloides, Torilis anthriscus, 
Veronica chamaedrys, — Keszthely erdej@ben az ölyvharaszt &s Thalictrum angustifolium, — Szig- 
ligeten a Carpesium cernuum, Gryenes kis völgyeben a Potentilla rupestris gyakori. 
Az erdei vegetatio peldäjäul a Badacsonyt mutatjuk be. E hegy erdös, azert 
a mediterrän jellem rajta kevesbb& nyilatkozik. Az erd& hatärähoz közel ket kütja 
