2776 A liget. Munkält es elhagyott hely növenye. 
EINalSigeTent: 
A fürdöhely föllendül&se mindenütt ligetet rögtönöz s benne mindenfele, 
mäsföldsegi (exotikus) fa is összekerül. Legszebb a füredi park, keszül Es csinoso- 
dik a keszthelyi, almädii, földväri &s siöfoki. A partmelleken sok szep urasägi kert 
van. De a hegyvidekhez szokott szemet nem egeszen kellemetesen Erinti a nyärfa- 
liget, a mely a hajörsl kiszälläskor Füredfürdö partjän fogadja. 
A liget fäja, valamint a gyakrabban ültetett fa a koronafa, csipkefa vagy akäczfa (Pseudo- 
acacia Tourn.), a härsfa, különösen a feher vagy ezüstöslevelü faj (Tilia tomentosa) több elterese- 
vel es fajvegyülekevel, a Görögorszägböl eredö vad gesztenyefa, juharfa, nyirfa, tölgyfa, füzfa, a 
szomorü füzfa meg a fajvegyüleke, a Salix blanda (S. Babylonica X fragilis), a csörmäny v. gyöngy- 
virägfa (Prunus padus), az &szakamerikai eczetfa, körisjuhar (Negundo Nutt.), meg a Juglans nigra 
nevti diöfa, az aranyzäpor, szilfa, a tornyos &s fekete nyärfa (Populus pyramidalis, P. nigra), a 
keletäzsiai selymezö eperfa (Morus alba), a nyugatäzsiai savanyü eperfa v. nehol szederfa (M. nigra), 
melynek levele gyakran a szelesebblevelti härsfä&hoz hasonlit, ügy hogy egy hazäböl valönak kell 
tekinteni, a berkenyefa, barköczafa, Füred parkjäban Pinus silvestris, P. nigra, az Abies excelsa, 
ritkäbban Abies pectinata, a papireperfa, söt a feher nyärfa is a videkröl. A hazänkban, különösen 
az Alföldön gyakori ägäczäval szemben a Balatonmelleken, kivält a deli parton sokasägära nezve 
a keletäzsiai bälvänyfa vetelkedik. Befuttatäsra az Parthenoeissus (Ampelopsis) quinquefolia (boncs- 
szöllö) gyakori. Ültetett cserje a Lonicera caprifolia, a L. Tatarica, a gyöngybogyö (Symphoricar- 
pus), Ptelea trifoliata, a puszpäng (kuruspän), Ribes aureum, a thüja (itt czedrus), Philadelphus 
coronarius, a vörös gyürüfa, a szelenczefa, orgonafa vagy török borza, a borostyän es mäs bokor 
a videk flöräjäbsl, Füreden a Juniperus Sabina. Keritesben a semfüsemfa (Lycium) gyakori. 
A liget talaja szäraz, meg kevesebb fü lezeng benne, mint az erdöben. A 
siofoki S6stö mellett levö äkäczos sima szilfäval, bodzafäval, kisebblevelü härsfäval 
kecskerägöval, eperfäval stb. keveredik, s benne a Carex nemorosa, Lactuca sagıt- 
tata, L. scariola, Cirsium lanceolatum, stb. nö. 
IEYL BIANDAEI, 
MUNKALT ES ELHAGYOTT HELY NÖVENYE. 
Az «ubi bene, ibi patria» a növenyre meg az ällatra (eger, vereb stb.) is 
ervenyes. A fü is, az ällat is szivesen marad ds tanyäzik ott, a hol a täplaleka 
elötte van, vagy hozzäjutni egeszen könnyti. A gazdasägbeli termeknek alkalmasan, 
porhanysöra elökeszitett földben, a bel& vetett vagy ültetett növenyen kivül, egesz 
sereg mäs fü is, mint gyom, szereti @lvezni a gondos gazda färadozäsät s majd- 
nem minden termekenek mäs-mäs kiserö gyomja van. 
A j6l megmunkält föld sok vad növenynek megfelelö. Egesz sereg füve van 
hazänknak meg a Balatonmellekenek, melyet mäsutt, mint a müvelt friss földön, 
häz körül, szemetes helyen stb. nem lelni. A becsempeszödö vagy bevändorlö fü 
a meghonosodäsät itt kezdi. E jobb heiyen telepszik meg, itt bujalkodik vagy 
tevelyeg (Conringia orientalis, Galinm tricorne). Magvät gyakran veletlenül a madär 
ejti el, s eleinte csak egy-ket szäl van belöle, mint pl, a Lycopsis arvensis-böl 
(Popräd, Gänöcz). Ha kivesszük, ott toväbb nem gyarapodik, ha ott hagyjuk, a 
szäma lassankent gyarapodhatik s vegre elegendö lesz belöle. 
