278 A szöllömiveles növenyzete. 
Szeremsegböl emlit, a Balaton mellekeröl Wirrzsickı 1820-ban jegyzi föl. — 
A liliomos mezök maradekänak, mint mäs magas liliomfelet, nem tarthatjuk, mert 
hazankba ketsegtelenül vetömaggal került, s az Alföldön ma is helyröl helyre 
köborol (Kalocsa). Nevezetes vändor müveletlen helyen a szerb tövis. 
Ütfelen a Sclerochloa dura, Soria Syriaca, Acgilops cylindrica, Centaurea solstitialis, mint 
keleti települö, a bürök, Salvia verticillata, Polygonum aviculare, pemetefü, Ballota nigra, Sinapis 
alba, Dipsacus, Chelidonium, pemetefü, Lepidium ruderale. 
Bent a hegysegben is akadni nem regi beköltözesre, melyet a legelö jöszäg 
szällitott oda, pl. Büdöskütnäl, Keszthelyen mindenfele gaz, de kivält az Zrigeron 
Canadense, szerb tövis, Caucalis daucoides, maszlag, belendfü, Ahbıscus ternatus, 
Crepis setosa, Agrimonia procera, Chenopodium bonus Henricus, a zsidöcseresznye. 
Az ilyen hely sokä megtartja a gazos jellemet. Büdöskütnäl a regi marhaälläs erdei 
füvekkel mär jöl benepesedett, de köztök a bojtorjänos gaz es mäs odahurezolt 
fi meg mindeg szembetünd, elärulvan, hogy ott regebben jöszäg szokott pihenni. 
A vanyarczi völgyön föl is ilyen gizgaz jelöli a sertesnek legelö ütjät. 
Kert körül elvadul a Chenopodium botrys (bäränyfarka), Szenczy-ek szerint a 
Ch. ambrosioides is, a szöges borsö, a Borrago, az Asclepias Syriaca (selyemkör6, 
58. äbra), a magvarügö (Eeballium elaterium), Nycandra physaloides, Antirrhinum 
maius, az alkörmös, Sicyos angulatus, a torına, a vörös parej, a keritesen a Humn- 
lus Faponicus. Hihetöleg kertböl menekült ki a Melissa officinalis is. 
A keszthelyi fürdö parkjäban: Kicinus communis, Sılybum Marianum, Cori- 
andrum sativum, Calendula officinalis, a füredi park bokraiban a Sedum rnpestre 
oly gyakori, hogy teljesen meghonosodottnak mondhatö. 
A magasabb elvadult növenyek közül a Spartium vagy törzanöt (238. old.) 
lehet, kerti maradek. Vörösmäl körül, Tihany es Füred közt, a Rosa turbinala virit, 
mint regi kultüira maradeka. Elvadult rözsa Kenese es Füzfö közt is van. 
A szöllömüveles növenyzete. 
En idäig azt tapasztaltam, hogy a videk flöräjänak Eerdekessege Es gazdagsäga 
a jö bortermö helylyel együttjär, hogy a jö bor egyszersmind vältozatos €s tanul- 
sägos flöoränak a czegere. Budapest, Eger, Gyöngyös, Tokaj, Diöszeg, Nagyvärad, 
Menes, Versecz, Szvinica az Al-Dunänäl, Karlöcza stb. elegendökepen meggyözö 
pelda. A balatonmelleki hegyeken ebben a meggyözödesemben meglehetösen cesalat- 
koztam. Csopak, Aräcs, Füred es Keszthely hegyeinek a magyarföldi flöraja eleg 
vältozatos, de a felsorolt közsegek egyikevel sem vetelkedhetik. A Badacsony 
pontusi munkält földretegen s a szöllö meg az erdö közt a vegetatiö eppen nem 
valami kivälö; csak keves a keleti (Zrysimum canescens, Fumaria prehensilis) &s 
deli növenye (Tunica saxifraga, Rosa repens), inkäbb az erdejenek €s tetejenek a 
növenyzete többfele. A szöllöültetes a bakonyi lejtöknek eredeti növenyzetet irtotta 
ki, azt, mely a haza flöräjänak helyenkent ma is föjelleme a siksägra tekintö erdötlen 
hegylejtökön. A bor fürtjet eppen azon az övön termesztettek, a mely a magyar 
flöränak egyik legkivälöbb tanyaja. — Most csak a mezsgyen, ütszelen, elhagyott 
meredek földdarabon vagy a szöllö fölött lätni az si vegetatiö szetszaggatäsät. 
A fogyatek oka a nyugati fekves &s alacsony videk, melynek Tül-a-Dunän mäsutt 
sincs nagyon gazdag vegetatiöja. Okoz6ja toväbbä a regi termeszeti vältozäs €s 
