A parlag es legel6. 279 
rombolödas (185. old.). A bortermö öv növenyzetenek fogyatekossäga termeszetesen 
csak a nevezett helyekkel szemben felötlö, különben a szöllötermeles hatärän tül 
tapasztalhatö tanulsagos flöräjäat e videknek mär a 258. old. ismertettük. A bor- 
termeles hatäran termö növenyek közül feltünö keves a Balatonnäl az /nula, a 
Digitalis. Szederje Es rözsäja eppen nem oly vältozatos-tagolt, mint hazänkban sok 
mas helyen, pl. Selmeczbänya, Zägräb, Köszeg, Pozsony, Nemes-Podrägy stb. körül. 
A szöllötermeles, ha nem is terjesztöje, de különösen kedvez a vad füvek közül a gyöj- 
tenynek (Convolvulus arvensis, Polygonum dumetorum, P. convolvulus), a sz&p asszony szöllöjenek 
(Solanum nigrum, S. alatum, S. villosum), mint gyakori &s seregesen elötünö gaznak, a Portulaca 
sativa-nak, mely hihetöleg regi kultüra maradeka. Gyakori gyom a Chenopodium, kivalt a Ch. 
album &s Ch. opulifolium, a Ballota nigra, B. submitis, a farkasalma, több Fumaria, Erysimum 
canescens, Geranium pusillum, G. rotundifolium. Erodium ciconium, Bupleurum rotundifolium, Epi- 
lobium Lamyi, E lanceolatum, Soria Syriaca, Crepis rhoeadifolia, Atriplex oblongifolium, Diplo- 
taxis tenuifolia, Amarantus Blitum, Mercurialis annua, több ritkäbb päzsitfü: muhar (Setaria), Digi- 
taria, Tragus, Sclerochloa dura, Poa annua, Aegilops cylindrica, Eragrostis multiflora, E. eragrostis, 
E. pilosa, szöllömezsgyen, kerites mellett az Inula, az Althaea cannabina, a Bupleurum iunceum, 
B. badium, B. affine, B. falcatum &s B. rotundifolium, a Lappula heteracantha, a Dictamnus, a 
torzlöfü (Artemisia scoparia), A. Pontica, Physalis alkekengi, Tordylium maximum, Almädi fölött 
sok Potentilla, az Achillea pseudotanacetifolia &s A. distans, a keritesen pedig az iszalag, a kabak- 
bogyö, meg az euröpai aranka. 
A parlag (parrag) &s legelö. 
A bakonyi parton a baromtenyesztes inkäbb csak a häzi szüksegletig terjed, 
tägas legelöje nines. Nagyobb parlagmezö a Phylloxera nyomän keletkezett vagy 
soväany legelö csak ott van, a honnan a termöföld nagy reszet a szel a Balatonba 
söpörte (151. old.): Tihany csücsain, a Badacsony keleti lejtöjen, a vanyarczi völgy- 
ben Büdösküt fele, Akali es Zänka között a Murvamezö, a balatonfüredi Nagymezö. 
Az ilyen terseg rendesen kopär, lelegelt, csak olyan fü lezeng rajta, mely a nagyobb 
jöszagnak nem kell, de a birkänak annäl kedvesebb. 
Ilyen az Euphorbia Pannonica, E. Gerardiana, Cynoglossum officinale, feher üröm, seprö- 
üröm, Filago arvensis, földi bodza, Stachys Germanica, ökörfarkkörö, Andropogon Ischaemum, 
Pollinia, Hypericum perforatum, Nonnea pulla, Salvia nemorosa, Xanthium strumarium, papsajt, 
Erigeron Canadensis, Diplotaxis tenuifolia, Thlaspi campestre, Lepidium Draba, L. ruderale, päsz- 
tortäska, ragadvänyfü, cziezkafark, katangkör6, belendfü, Hypochaeris radicata, päpalätöfü, Anchusa 
officinalis, Echium vulgare, Lappula lappula, vagy a melyhez a tövisei miatt hozzä nyulni nem 
akar, mint a szerbtövis, több bogäcs, szamärlapü, bojtorjän, helyaküt, a vad säfräny (Ketrophyllum 
lanatum), Salsola Kali, Centaurea solstitialis, pemetefü, Cirsium lanceolatum, C. arvense var. per- 
horridum, C. patyonychinum, Ononis spinosa, Eryngium campestre, csalän, maszlag. 
A parlagmezöt es legelöt vad rözsa, galagonya, kökeny, varjütövis, boröka, 
mogyoröbokor, szilfa, fodorjuhar, vörös gyürü, bangitafa, nyirfa es mäs soväny 
bokor is benövi, de nyäron szomorü külseje van, mert a legelö jöszäg lerägja €s 
elnyomoritja, ügy hogy porladekukkal a föld javitäsähoz se järulhatnak hozza. 
Kenese egemenyes parlaghegy&n nö az Artemisia campestris az Orobanche arenariä-val, 
Camelina silvestris. Kochia prostrata, Bupleurum falcatum, B. rotundifolium, Polycnemum arvense, 
Passerina annua, Triticum intermedium, T. repens, Koeleria gracilis, Andropogon ischaemum, 
Linosyris linosyris, Stipa capillatä-nak az oroszlänysörenye&hez hasonlö särgällö mezeje, Micropus 
erectus, Lepidium ruderale, Sideritis montana, Salsola Kali, Bromus tectorum, Br. inermis, Plantago 
lanceolata Es var. sphaerostachya, Euphorbia virgata, E. Gerardiana, aspärga, Lappula lappula, mind 
megannyi fel nem tünö virägü, köztük a Polycnemum Heuftelii, Bupleurum affıne, Thesium ramo- 
sum, Triticum cristatum, Bromus squarrosus, valamint az Iris pumila &s var. scapifera, Aster tinc- 
torius, Brassica elongata, Polygala maior, Cytisus Austriacus, Althaea biennis, Orlaya keleti jelenseg. 
