280 A parlag es legel6. 
Itt nö toväbbä a vad säfräny, a Podospermum Jacquinianum, Myrrhodes trichosperma, M. 
Anthriscus, Erodium ciconium, härom Lappa, Agrimonia eupatoria, Allium sphaerocephalum, Ajuga 
Chamaepitys var. grandiflora, Medicago varia, Taraxacum serotinum, Astragalus Austriacus, A. Ono- 
brychis, Linum Austriacum, L. tenuifolium, Echium altissimum, Jurinea mollis, a bürök, csemege- 
bürök, Verbascum phlomoides, Rapistrum perenne, Sisymbrium orientale, Linaria linaria, L. geni- 
stifolia, Salvia nemorosa, Crupina crupina, Onopordon acanthium, Carduus nutans, Ornithogalum 
umbellatum, Asperula campanulata, Melampyrum barbatum, Nonnea pulla, Euphorbia Pannonica, 
Potentilla arenaria, Chenopodium opulifolium, Anthemis tinctoria, Artemisia absinthii, Xeranthe- 
mum annuum, Centaurea solstitialis, Caucalis daucoides, Drepanophyllum, Chondrilla, Papaver 
strigosum, Glaucium corniculatum, Stachys annua, Thymus Marschallianus stb. 
A veszpremi es somogyi deli part hol legelö, hol kaszälö, a ret a gizgaztöl 
mentebb marad. — A deli part dombjainak (Zamärdi) a földje, a bogläri meg a 
fonyödi hegyet is ide szämitva, könnyü &s csekely fü van rajta (168. old.), azert 
legelönek kevesbbe& alkalmatos. A füvesedes azonban itt is megkezdödött es del- 
videki polgärok is ide telepedtek, mint Zrigonella Monspeliaca, Eragrostis multi- 
flora, Medicago minima, Alyssum desertorum, Campanula Tauscheri, Salsola Kalı, 
stb., ältaläban aprö füvek. 
Szäraz nyilt lejtön, felhagyott szöllöparlagon Veronica longi- 
folia, V. foliosa, Trifolium aureum, Vicia villosa, V. sordida, V cracca, 
Potentilla pilosa var. auriflora, P. Sadleri, Bromus commutatus, Br. 
squarrosus, Dictamnus, Allium sphaerocephalum, A. moschatum, 
A. flavum, A. oleraceum, Galium erectum, G. Mollugo var. pycno- 
trichum, Inula hirta, I. Germanica, I. hybrida, Carlina brevibracteata, 
Torilis anthriscus, T. infesta. Astragalus Cicer, Stachys recta, Tra- 
gopogon maior, T. orientalis (57. abra), Verbascum Austriacum, 
V. nigrum, V. Iychnitis, Peucedanum oreoselinum, P. cervarium, 
P. Alsaticum, Chaerophyllum bulbosum, Campanula Bononiensis. 
C. Ruthenica, C. farinosa, Senecio Jacobaeus, Kohlrauschia proli- 
fera, Ranunculus polyanthemos, Lotus villosus, Ervum hirsutum, 
Scabiosa ochroleuca, Lactuca viminea, Centaurea jacea, C. Sca- 
biosa, C. axillaris, Lithospermum purpureo-coeruleum, L. officinale, 
Inula vulgaris, Silene nutans, S. venosa, Poterium polygamum, a 
csabaüröm, Erigeron leucopappus, Salvia nemorosa jellemzö soka- 
sägäval, Podospermum Jacquinianum, Knautia arvensis var. ca- 
nescens, Andropogon Ischaemum, Onobrychis arenaria, Diplachne 
serotina, Achillea Neilreichii, A. collina, Linum Austriacum, L. tenuifolium, Echium vulgare, Medi- 
cago varia, M. lupulina, Centaurea Biebersteinii, Jasione montana, Brunella vulgaris, B. alba, Alsine 
fasciculata, petrezselyem, Muscari comosum, Capriola, Clematis erecta, Seseli glaucum, S. annuum, 
Triticum intermedium, Cynoglossum Haenkei, Euphorbia polychroma, Myrrhodes trichosperma 
Cytisus aggregatus, Anthemis tinctoria, Arabis turrita, Echinops multiflorus nö. 
57. abra. A bakszakäll leve- 
lenek (a) a szärhoz val6 oda- 
forradäsa (Pötfüzetek 1893). 
XLVM. FEjEZET. 
A NÖVENYTERMEK. 
A mezei gazdälkodäs a videk meg a nep foglalkozäsa szerint ötfele iranyban 
nyilatkozik,' &es pedig a zalai hegyvideken, a veszpremi mezösegen, a somogyi 
legelön, a tö nyugati reszen meg Tihany körül. 
1. A bakonyi part fötermeke a bor volt; vele szemben a gabona felreszorult 
s inkabb olyan termeke meltö emlitesre, a mely a szöllötermelesnek mintegy 
' Löczy elöadäsa a Termeszettudomänyi Tärsulatnak 1899. märcz. 11-iki nepszerü estejen. 
