282 A növenytermek. 
zason mär szep szöllö virül. Zöldseges kert mindenütt van, Kenesen a Balatonnak 
nem reg leapadt partjan, Tapolczän a läpos ret szelen €s belsöbb helyein is. — 
A paszuly vagy bab neve itt borsö, a borsö& czukorborsd. Itt-ott a szeges borsöt 
(Lathyrus sativus), a Badacsony szöllei közt (Läbdi) a käveborsöt (Zupinus angusti- 
folius) is ültetik, az utöbbi kävepötlek. 
A Balatonmellek termekeit a következö nevek alä foglalhatjuk össze: 
1. A gabonafeleknek valamennyi neme, köles fökep a zalamenti ärterületen, 
kukoricza. A vörösberenyi hatärban a csodarozsot (Triticum Polonicum) is vetik. A 
czirok többnyire csak a föld szegelye. A tihanyi revnel a czukros czirok (Sorghum 
saccharatum) közt a Sorghum Usorum‘ is nö. 
2. Vetemeny: a) dzalek,; b) zöldsegfü, pl. a Mehlotus coeruleus komlönak; 
c) gyöker,; d) szdr (spärga, kalaräb); e) gumo, pl. a karörepa (Drassica napus) vagy 
töves repcze, a kerek repa (Drassica rapa) s fajtäja a feher repa vagy tarlörepa — 
Brassica rapifera, mind a kettö leginkäbb kukoricza között, mint köztermek; 
J) hagyma, sokat termeszt a keszthelyi bolgär kertesz,; g) leveltermek: saläta, 
kaposzta (a berekben is), uri parej (Atripler hortense), dohäny (ritka); 7) gyümöles: 
a dinnye nem mezei termek, görög dinnyet Keszthelyen me&g kertben sem termelnck. 
A tojäscsucsorkät (Solanum melongenum 1.) Keszthelyen a bolgär kertesz termeszti 
(Lovassy); 2) magtermek: a mäk (de csak szegely a szäntöföld körül), öszi repcze 
(Brassica napus oleifera biennis), a tatärka. 
3. Fonoszövö növeny (kender, len). A lent Fenves E. (i. h. 82. old.) szerint 
egy evben, ugyanabban a földben ketszer is vetik. Keszthelyen egyiket se. 
4. Olajtermek. napraforgö a düllö szelen, inyoricza Vindornyalak körül (särga 
repeze — (amelina saliva). 
5. Festekfü (a Rubia, säfräny, vad säfräny, /salis tinctoria, alkörmös, Reseda 
/uteola). Vad festekfü a Genista tinctoria, Cerinthe minor, Asperula tinctoria, Anthe- 
mis tinctoria, Onosma arenarıum, O. setosum (sıep alkannafestek), a nepies elneve- 
zes szerint a Zamaus (piritö gyöker) is. 
6. Orvossagfi: feher mälyva, härsfaviräg, ezerjöfü, földi tök, hunyor, zäszpa. 
7. Füszer.: a zsälya, izsöp, borsika, levendula, majoräna, koriandrom, a Borrago. 
8. A takarmänyfü nagyon sokfele: (luczerna, löhere, muhar, bükköny (Vicia 
satıva) zabbal; varjüborsöt |baltaczim?] csak a gazdasägi iskola termeszt. 
A centrum, a honnan különösebb es nemesebb termek termesztese kiindul, 
a keszthelyi gazdasägi iskola. Itt pröbältäk meg a Aubia festekfü termeszteset,” de 
ma mär nem is beszelnek röla. Hihetöleg innen valö az a nehäny tö, mely a vide- 
ken elvadult (Szigliget). Ujabb kiserlet a dalmät Pyrethrum cinerariaefolum TRrev. 
A virägfeszke, porrä apritva, bogärirtö por, de a füvet a jöszäg ala aljazott szalma 
köze is keverik. A dalmät meg a velenezei nep a szunyogot mär regen füstöli 
vele.* A Pyrethum cinerariaefolium-nak nehäny töve a tanintezet szöllejeben s harom 
ägy a kiserleti teren (7”—8 Eve) van, a hol Evröl-evre 1—2 liternyi magvat termel. 
! Afrikai nepröl megnevezve. 
* Ezzel a szöval Diöszesi-ek ajäandekoztäk meg a magyar nyelvet (baltaczimer). A magyar 
nep azonban sehogy sem akar räismerni mint magyar elemekböl valö helyes szöalakuläsra, mert 
ajkäröl gyakran daladci, baldacın, baldacin stb. torzült hangoztatäsät hallottam. Helyes nepies 
neve a varjüborsö (Onodrychis, 250. old.), söt a szamäröröm v. szamärhere neve is terjed. 
® Vıora KALmAn: A festö buzer. M. Orvosok €s Term.-vizsg. Munk. XVII. 1874. 269. 
* Vısıani: Flora Dalmatica 11. 88. old. 
