A növenytermek. 283 
Lovassy kiszörja mindenfel& a videken. De az eredmenyröl meg nem lehet nyilat- 
kozni. Szikläs helyre valö. A nagyfejü Zrifolium Pannonicum-ot (dunamelleki löhere) 
mostanäban takarmänynak ajänljäk, de nehez sok magvahoz jutni. SzENczy-ek szerint 
a videk felsöbb täjain nött, Lovassy a magvät pär ev 6ta szörja el. Büdösküt 
fölött levö füves teren, mint magasabb videken, leghamaräbb sikerülne. 
Mint regen termesztett vagy mäsutt ma is termesztett zöldseg vadon nö itt 
a csemegebürök v. bubojieska (Chaerophyllum bulbosum), a földi mogyor6 (Lathy- 
rus tuberosus), az angol spinöt, a Portulaca sativa, a söska, a katonapetrezselyem 
(Glechoma hederacea), a Myrrhodes trichosperma, a repeze (Drassica napus), a valö- 
sägos komlö, vad rizs, spärga, a vad retek (Raphanistrum), a vad särga repa, vad 
paszternäk, a kömenymag, a cziköria, a laboda (Atriplexr hortense), Cenopodium bonus 
Henricus, a galambbegy, a torma, elvadulva a kapor meg a petrezselyem is (200. old.). 
A szöllö nemessegevel aränyos a balatonmelleki gyümölcsfäk szep termeke. 
Fajait tekintve ugyanaz, mint mäsutt az orszägban. A berkenyefa (Sorbus domestica) 
elszörva az erdöben is nö, a S. meridionalis, S. perincisa €s S. semiincisa gyümölcse 
vadon erik meg, de ehetö. A mälna a Badacsonyon keves, a szamöcza gyakoribb, 
ellenben a Badacsony eszaki lejtöjen a Aubus discolor szeder nagycsoportos jöizü 
gyümölcsöt böven terem. 
A balatonmelleki kert es park virägait elöszämlälni, messzire elteritene czelunk- 
töl, s lehet, a mi az iden meg virült, a helyere esztendöre mär mäst ültetnek. Csak 
az ismertebb es kedveltebb virägot emlitjük, a melynek nepies neve is tämadt. 
A balatonmelleki nep szereti a virägot s häza körül, szöllejeben is ülteti. 
Egesz a tropikus tartomänyokban kepzeljük magunkat, midön kökuszdio (Juglans 
nigra \..) äarnyekäban haladunk, nagyszemti kokuszdio (mäsutt a Fuglans regia nagy- 
gyümölcsü fajtäja) ajändekot kapunk, midön a kert czedrus (7huya) €s havanna 
(Zinnea) virägjaban gyönyörködhetünk. 
Keszthelyen ket igen nagy Paulownia imperialis Sims. et Zucc. (Japanböl ered), 
enyhe tel utän szepen virägzik. U. i. a temetöben egy sirra ültetett Yucca recur- 
vata pendula takaratlanul mär härom telen ät kint van s &vröl-&vre virägzik. — 
(Lovassy szives közlese szerint). A Nymphaeacedk honositäsa Hevizen folyik (135. old.). 
Gyakori kerti viräg a kek nefelejts (Phacelia tanacetifolia es Ph. congesta), 
az ördögtüze, mäsutt &gö szerelem, kaszaviräg vagy ölbenyilö (Commelina coelesüis 
L.), a szep legenyviräg vagy koronaviräg (Gladiolus), a hajnalka, a melynek itt 
szuläk ! vagy gyöngyszuläk a neve, a gyorgyina, a sarkantyü vagy sarkantyüviräg 
(Tropaeolum maius), a katalinrözsa vagy ürömrözsa (öszi Chrysanthemum-fajok), 
öszi rözsa, a csötanborsö (Phaseolus multiflorus) a kert keritesen, a kerti komlo ° 
(Melilotus coeruleus), koporsöviräg (Saponarıa officnalis, teljes viräaggal), a lusta 
kisasszony (Petunia), a pünkösdi szegfü (Dianthus plumarius &s D. Hungarıcus), 
nebäntsviräg (Dalsamina), a tätos, tätincs vagy tätika (Antirrhinum maius), jegviräg 
(szeleslevelli Sedum-fajok), viaszviräg (Degonia), a Fuchsia, Pelargommum, a bärsony- 
szegfü vagy bärsonyviräg (Zagetes), borsfü (Satureia hortensis), a kukaczvirag (For- 
tulaca grandiflora)” a pökamerge, mäsutt pulykataknya (Polygonum ortentale), a 
tetüvirag (Borrago officinalis), csicsöka, czifra säs (a päntlikafü), a Melissa offiei- 
nalis (czitromfü), harangviräg (Agwilegia), a tulipänt, jacintus, violla, majoräna, a 
I Slak (szlak) = Convolvulus arvensis, Vısianı: Fl. Dalm. 268. 
> A Humulus lupulus — vad komlö. — ? Mäsutt kossüthcsillag. 
