284 Az ujabban bevändorolt növenyek. 
kenyerbelviräg (Calendula officinalts), mirhavirag (Chenopodium botrys), a banyafü, 
banyalapu, lapos vagy szeles menta (Dalsamita), narcisszus, a rozmaring stb, Ezt 
a bakonyaljai menyecske oktöberben, Somogyban kenderert csereben ärulja. Elöbb 
a gyökeret leforräzza, hogy toväbb ne szaporithassäk (v. ö. meg a 278. old.). 
A videkröl ültettek a kertbe vagy a temetöbe a Salvia Aethiopis-t, a fätyol- 
viragot (Gypsophila paniculata, G. Hungarica), a szappanfüvet vagy koporsövirägot, 
a büzavirägot, az Artemisia scoparia ürmöt, a Dianthus Hungaricus-t, D. barbatus-t, 
az enyvesket vagy czinegeszegfüvet (Viscaria), a gyöngyvirägot, kerti töba a tün- 
derrözsät. Kerti äpoläsra melt6 a videk folyondärja (Zamas). 
Kerti viräg lett toväbbä a videkröl a Coronilla emerus, a fanyarka, a Rosa 
Fundzili, R. alba, a Colutea arborescens, a Cotoneaster bokor. 
XLVII. FEJEZET. 
AZ UJABBAN BEVANDOROLT NÖVENYEK. 
Hazank s a Balatonmellek flöräja, mint a megtelepedesre alkalmatos hely, 
ösidök öta mär annyira megvältozott, s össze-vissza keveredett, hogy a tarka vegyü- 
lekböl, kivalt a földmüveles öveben, nehez a visszamaradt keves eredetiseget ki- 
puhatolni, s a jellemzöt &s idevalöt kivälogatni. A Balaton mellekenek ezredevekkel 
ezelött annyifele növenye, a mennyi ma tarkitja a környeket, bizonyära nem volt. 
Flöräja lassacskän bövült. A bövüles a törtenelem idejeben nagyobb, mint azelött, 
a gyarapodäson az ember lenditett. Melyek mär a törtenelem elött itt Elt növenyei, 
csak a sziklänak regisegeböl következtethetjük, a melyen kivül mäs helyen nem 
nönek. De meg sok mäs regi-idöbeli növenye van a Balaton mellekenek, a melyröl 
nem tudjuk, mista van ott (Xanthium strum.), de bizonyosan nem üjabb behurczoläs 
v. beköltözes. Ezt öshonos polgarnak tekintjük, de valaha bizonyära szinten mint 
települ6 került a videkre. Mäsröl több-kevesebb vagy teljes bizonyossäggal tudjuk, 
hogy nem reg van itt, söt nemelyik megtelepedesenek a korät €s alkalmät is 
ösmerjük, pl. az Zrechtites a vas- es zalavärmegyei vägäsokböl jutott a mült Ev- 
tizedben Zirczre, a Tätikära, söt hamar eltünve Keszthely partjära is. A nem regi 
beköltözest gyanüs, nem alkalmazkodö, szövetkezetbe nem l&pö viselete, valamint 
az ärülja el, hogy a videk termeszeti viszonyaihoz kellöen €s hamarosan hozzä- 
simulni nem birvän, a neki megfelelöbb külön helyeken köborol. Ez az ismeretes 
bevandorolt, s ha a videk termeszetehez mär hozzäszokott, a meghonosodott növeny. 
A kerti szökeveny, a magasabb hegyröl lehurczolt vagy lesodort fü! nem vandor. 
A többi öspolgär is lassankent költözött hozzänk valaha, de megtelepedeset 
es klimäsodäsätt ma mär nem kutathatjuk. Az Ööspolgär (regi beköltözes) meg az 
Ujabb bevändorolt között, a polgärjogot tekintve, az idöbeli megtelepedesen kivül 
mas különbseg alig van. 
Az tWjabbkori bevändorläs okait, alkalmait &s körülmenyeit kutatni &s földeri- 
teni a növenygeografiänak egyik fömunkäja, mert mig ezen az üton a növeny- 
költözködes es bevändorläs titkait föltärjuk, mäsreszt az eredmenyböl a multra 
vissza tudunk pillantani, ill. az ösi viszonyokra is vissza tudunk belöle következtetni. 
! Termeszettudom. Közl. 1895. Pötfüz. 82. old. 
