288 Az üjabban bevändorolt növenyek. 
behurczoläs nagy nem lehet. Terjed a vändorfü a vetessel, a szöllötermelessel. — 
A päsztor nep nyomät követi a Chenopodiam bonus Henricus, valamint a Rumerx 
alpinus, de ez videkünkön nem terem, több Galeopsis-faj, a Marrubrum vulgare, a 
NXanthium spinosum &s X. strumarium. Nanyarcz völgyeben, Büdösküt fele a sertes- 
järäs ket oldalän a Galium Anglicum telepedett meg, mäsutt a sertes nyomän a szerb 
tövis terjed, a bakonyi sertes csak a burjän terjesztöje. A marhaälläst 1. a 162. old. 
Termeles kiserletenek maradeka az Ornithopus sativus \.-Bereny körül. 
A ret elösködö kiseröje az aranka vagy luczernakosz. 
A libapäston (lüdlegelön) a Potentilla anserina gyakori. 
Köfejtö körül terjed a Conringia orientalis, Chaenorrhinum minus, Lappula, 
Anchusa Italica, Digitaria, merevszärü Potentilla (Almädi). 
Erdei väagäsban Zrechtites, Stenactis, Epiobium spicatum, a Cirsium lanceola- 
tum, Calamagrostis epigeios, Lavatera €s sok magas gizgaz. 
A Balaton mellekenek nagy közlekedö ütja regen sem volt, a deli vasutat 
kiveve ma sincs. A közlekedes a deli &s bakonyi part között sem tetemes, a szom- 
szed közsegböl csak az a közönsegesebb fü vagy fümag hurczolödik el, a mely 
ott is terem, tehät nagyfokü bevändorläsa €s keveredese a növenyzetnek nem volt, 
noha a törteneti keveredes bizonyos idegen növenyekröl ma is fölismerhetö. — 
A Balaton lätogatottsäga az üj vasutakkal csak most kezdödik, s a növenyzet ezen- 
tül bizonyära jobban fog messzebb videkröl is ide jutni es a maiakkal keveredni. 
A közlekedes ütja mellett romkedvelö körö Es fü terjed, gyakran olyan, a 
melynek a magvät arra szällitottäk, vagy a melyik a szällitö ällat szörebe tapad, 
s üjabb pihenö helyen elszörja. 
A hajö a hinärt a bakonyi partröl a deli partra segiti. 
Leghatalmasabb közlekedese e videknek a deli vasüt, mely Budapesttöl 
Triesztig, illetöleg Fiumeig nagy területet fut be s nagyon különbözö videkröl 
hozhatna magvakat. A vasüt valöban gyakran hoz üj polgärt a videkre, ütvonalä- 
nak valöban gyakran erdekes fükiseröje van, gyakran ott lätni a videk termekei- 
nek vagy a szällitmäny mutatvänyät sajät tärsnövenyeivel együtt. Az üjabb idöben 
a vastıt mellett törtent meghonosodäs,! mint a Sinapis dissecta V esztön, a Centaurea 
orientalis, Vaccaria grandiflora, Dasypyrum villosum var. glabratum,” a Knautia 
perpurpurans (K. atrorubens, Branza, non Fanka), Matricaria discordea stb. Buda- 
pest körül az erdekes jövevenyeknek vilägos bizonyitekai. A deli vasüt melleke 
azonban a Balatonnäl a behurczolt növenyektöl szep tiszta, lehet a tiszogatäs miatt, 
lehet, hogy a havasaljai videkröl ide hozott mag tönkre megy. A deli vasüt menten 
es töltesen a videknek rendes füveit es körsit lätni. A Drassica elongata, Eryst- 
mum canescens, Onobrychis arenaria, Centaurea Biebersteimii Siöfok körül szembe- 
tünöbb keleti jöveveny. Csak keves kirivö van, mint a vasüttal ide vändorolt Jöve- 
veny: a Salvia Aethiopis, a repeze (Brassica Napus), az Isatis tinctoria, Rapistrum 
perenne, Bunias orientalis, Oenothera biennis, Althaca biennis. Ezenkivül a vasüt a 
Balaton deli reszen, sivär homokturzäson (Siöfok), a kiszäritott földön, közel a 
parthoz halad vagy nädast väg keresztül (Fonyöd, Szäntöd), ezert a szärazföldi fü 
ı V. ö. Az összekötö vasut es Budapest flöräja, Termeszettud. Közl. 1878, — A növenyek 
vändorläsa s Budapest flöräjänak vendegei. Pötfüzetek 1891. 
2 Dasypyrum sive Pseudosecale villosum var. glabratum Borb. Term.-tudom. Közl. 1897. 378. 
a typo Italico differt spica spiculisque minoribus, glabratis, solum penicillatis, non tota superficie, 
veluti etiam in var. Rhodopeo Vel., villosis (Triticum villosum fl. orient). 
