A viritäs különössegei. 289 
magva gyakran olyan helyre szörödik, a hol valöban nem csiräzhatik vagy hamar 
tönkre mehet. Tehät a vasüt melleke is mintegy mutat6öja a flöra egyszerübbsege- 
nek e videken. A Balatonmellek vilägos pelda, hogy egy videk flöraja bevändorläs 
ütjan csak lassacskän bövül. 
XLIX. FEJEZET. 
A VIRITAS KÜLÖNÖSSEGEI. 
A Balatonmelleken, csaknem härom väarmegye flöräjänak összegytjtesekor, a 
növenygeografiai &s biologiai viszonyok megfigyelesen kivül a viritäsra is lehetö 
gondot forditottam, mert ez, mint näszjelenseg, a növeny eleteben s földrajzi el- 
terjedeseben is a legkirivöbb mozzanat. Az äprilisi fejlödest nem vizsgälhattam. Ez 
a fejezetünk azonban nem a fenolögiai szämitäsokra kiszemelt, reszint a häz körül 
vagy hozzä közel &1ö fäkkal foglalkozik, hanem kivälsan a videknek vadon term6, 
jellemzö Es fökep fünemti növenyzetevel. Nem is azokra a jelensegekre (lomb- 
fakadäs, lombhulläs, gyümölcseres stb.) s különösen a havi idöhöz kötött kezdö- 
desre ügyelünk, a melyet a fenologus lätni öhajt, hanem az egesz virägzäsra, s 
ennek a videk termeszetevel &s az &vszakokkal valö összefüggesere, a hönapok 
szerint val6 következesere, vältozäsaira s mäs sajätsägokra is. Leginkäbb a hegy- 
lejtök növenyeinek virägzäsäröl szölunk, a vizieke jJüniustöl öszig egyenletesebb. 
A vegetatiö ebredese a Balatonnäl is a höviräggal, ibolyäval, a feher säfräny- 
nyal meg a Gagea Bohemica-val kezdödik. Korän termekenyülnek a mohäk, a fäk 
közül a mogyor6, a somfa meg a magas körisfa, virägvasärnap täjän a barkafa, 
az egyhäz tavaszi öröme (szentelt barka). A tavasz elsö &s jellemz6 füve, mint 
reszbeli havasi szärmazek vagy rövid ideig tartö fejlödes, jobbadän aprötermetü 
(Potentilla arenaria, P. rubens, Aethionema, Alyssum Arduini, Lamium, Carex, a hagy- 
mäsak |Mascarı Transsilvanicum, Gagea| &s egynyäri fü [Foa annua, Sarifraga 
tridactylites stb.|), meg ha nagyobbvirägü (Pulsatilla grandis, P. nigricans, mäj- 
kökörcsin, Crocus albiflorus, Helleborus dumetorum, tüdöfü, Corydalis pumila, Vinca 
minor, V. herbacea) is, vagy egeszen apröcska, gyakran egynyäreltü fü (Hautchinsia, 
Ceratocephala, Veronica, T hlaspi, 260. old.); a Gagea Bohemica-nak majdnem csak 
a viräga büjik ki a földböl; mig a kesöbb virägzö rokon magasabb (a hagymas 
Muscari comosum &s Ornithogalum brevistylum, valamint a toväbb fejlöd6 päzsit 
is) s inkäbb mäs-eredetü, deli vagy keleti (Diplachne serotina). 
BErnGtavaszi, aränylag keves fü között feltünd az a szam, a mely ällanddan ket 
levellel büjik ki (höviräg, Sezlla bifolia, Gagea Bohemica, G. arvensis, G. pratensis 
var. bifolia Bors. foliis radicalibus binis, rara), a mely lombfakadäs elött porzik 
vagy virägzik (az emlitett fäk, Daphne Meszereum, kökörcsin, Tussilago, füzfa), a 
törpeszärü, rözsäslevelü (Primula acaulıs, ibolyak), viragszälas (Primula, Androsace, 
Draba, Erophila), telizöld (Asarum, Viola alba), az aljafas (Helianthemum canım), 
ältaläban olyan alak, a minöt a 21617. old. mint havasi vonäst emlitettünk. Ezek- 
nek a tavaszi füveknek a viräga többnyire egy- €s sötetszinü (217. old.), nem tarka. 
Legszebb piros a törpe mandola, mint a jJapäni biborbirs (Cydonia Japonica Tuuxs.) 
tavaszkor a diszkertben. 
Szembeötlö a tavaszi virägok közt az egysziktieknek nagyobb szäma: Sesleria 
coerulea, a säs, säfräny, Zusula, a liliomviraguak, az /ris- es Amaryllis-felekkel 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. II. köt. 2. r&sz, 2. szakasz. 19 
