290 A viritäs különössegei. 
együtt. Sok az egyszikü a viziek közt is. Nemelyik csaläd szorosan a tavaszhoz 
alkalmazkodik, pl. a liliomviräguak, a boglärkafelek sok neme: AHelleborus, gölya- 
hir, Anemone ranunculoides, Ranunculus ficarius €s calthaefohus, Pulsatilla, Adonis 
vernalis, Ceratocephala, Hepatica, Isopyrum, toväbbä a farkashärs, a fak közül a füzfa- 
(nyärfa), a szellel porzöd6 tölgyfa-, gyertyänfa-, nyirfa-, szilfafelek, a gyümölcsfäk 
nagyobb resze, a platänuslevelü vagy korai juharfa. 
A tavaszi virägzäsröl Sımkovics, a 7-ik oldalunkon i. m. 160—162. old. ügy 
Altalänos szemmertekkel, az 1873. äpr. 16., 17. es 18-äröl azt ällitja, hogy Buda Es 
Balaton-Füred növenyeinek virägzäsa között szembetünö különbseg van, s hogy 
B.-Füred tavaszi flöraja több mint egy hettel elözi meg a budai növenyek fejlö- 
deset. Minthogy B.-Füred valamennyit több mint '/, geogr. szelesseggel jobban 
delre esik, mint Budapest, a koräbbi virägzäs amott, nagyjaböl, hihetönek lätszik, 
de a valösägnak nem mindenkor felel meg tökeletesen. Mert ha B-Füred jobban 
delre, de egyszersmind jobban nyugatra, a havasok hatäsa körebe, s Tül-a-Dunännak 
abba a klimatologiai övebe esik, a hol nagyobb az öszi, mint a tavaszi hömer- 
seklet.! Budapest eghajlata ellenben kontinentälisabb, tehät amott a delibb fekves 
a fövärosnäl a kelettel mintegy kiegyenlitödnek. A Balaton mellekenek testi tapasz- 
taläsom szerint, jül.—aug. kivetelevel, koränt sincs kedvezöbb eghajlata, mint a fö- 
värosnak. Azi.h. 161. old. mondja: «Füreden äprilis 16-än, különösen a fürdö kör- 
nyeken, oly nagy volt a höseg, hogy az izzadsäg gyöngyözött a homlokomon»; 
en pedig azt mondhatom, hogy 1891. jünius 12—16-än az egesz Balaton melleken 
takaros hideg volt, 1894. mäjus 5—6-än pedig a zivataros esös hideg alig enge- 
dett valamit a termeszetben vizsgälnom. Budapesten mind a ket izben j6 idö volt. 
Budapest es B.-Füred között huzamosabb &s pontosabb tervezetre alapitott 
kutatäs, összehasonlitäs Es összegezes nelkül, puszta szemmertekkel, a tavaszi vege- 
tatiö ebredeset es toväbb fejlödeset megitelni annäl nehezebb, mert habär Füred 
fekvese a hegy töveben vedettebb is a hegyek lehütese ellen,; de Eppen a tavaszi 
vegetatiö vezernövenyeinek egy resze mäs, mint a föväros körül, mäsreszint Buda- 
pest tavaszi flöräja gazdagabb, mint Balaton-Fürede. 
Az emlitett koräbbi virägzäs azon alapszik, hogy 1873. Apr. 16-an B.-Füreden 
a gyümölcsfäk mär elviritottak, a Tamäshegyen az Ervum ochroleucum (Vicia sparsı- 
flora), az Aethionema saxatile mär viritott, a Coromilla Emerus virägai kinyilö fel- 
ben voltak. A tavaszkor viritö gyümölcsfäk ilyenkor Budapesten is rendesen mär 
virägzäsuknak utölja fel& vannak, az Orobus vagy Ervum ochroleucum Buda hegyein 
is körülbelül ez idötäjt virit, a mäsik ket vezernövenyt pedig Budapesttel össze- 
hasonlitani nem lehet, mert az Aethionema Budapest hegyein nem terem, a Coro- 
nilla Emerus budai pusztuläsänak az utölja pedig 1873-ban meg ismeretlen volt 
(253. old). Ennek a csinos bokornak budapesti virägzäsbeli, söt termetbeli visel- 
kedese alig elterö attöl, a melyet 1894. mäjus 3-än Gyenes völgyeben megfigyel- 
tem, söt a budai föllelesere egyenesen a gyenesi növenynek sajätsägos heverö 
termete vezetett. Balaton-Füred flöräjäban csak bizonyos esztendöben lehet, Buda- 
pesttel szemben, nemi sietes, de ez aligha ältalänos, söt a Gagea Bohemica a 
Kamaraerdöben 1873. märcz. 16-än, Almädi mellett 1900. äpr. 6-än viritott. 
Az i. m. 162. old. azt is olvassuk, hogy Pecs &s Buda növenyeinek (tavaszi) 
virägzäsa között alig van pär napnyi elteres. P&ecs mär jöval delre, majdnem 1!/,° 
1 SARINGER, i. h. 16. old. 
