A viritäs különössegei. 291 
geogr. szelessegnyire van Budapesttöl, a hegysegenck hovätartozösäga is mäs. Ezen- 
kivül Pecs videkenek megint egesz sereg tavaszi vezernövenye van (198. old.), a 
mely Balaton-Füred &s Budapest hegyein nem nö, ezert az összehasonlitäs a jellemzö 
növenyekkel nem tökeletes, de egyszersmind a pecsvideki koräbbi ebredest iga- 
zolja. A Colchicum Bertolonii Nagy-Harsäny hegyen mär januäriusban kezd viri- 
tani. Ilyen tävolabb esö, s mäs-mäs klima järta videk növenyzetenek fejlödese közt 
a sietseget, kesedelmet vagy megegyezest, mint lätjuk, nem egy-köt excursio hatä- 
säböl, hanem hosszas kutatäsb6öl kell kideriteni, de az ingadozäs &s elteres a meg- 
alapitott szabälytöl olykor-olykor me&g azutän is bekövetkezik. Sok függ itt a hegy 
alakuläsätöl meg a közeteinek minösegetöl (256. old.), a hegy fekvesetöl, sok a 
növenynek földrajzi elterjedesetöl s a videknek növenyzeti karakteretöl, valamint 
az uralkodö, de idönkent megis vältozö &ghajlattöl es idöjarastöl is. 
A Balatonmeliek meg Budapest növenyzetenek virägzäsbeli fäzisaira, megjegy- 
zend6, hogy En a balatonmelleki kutatäsaimra rendesen budai excursisimb6l indultam 
s felig-meddig itt keszültem rä, a Balatont6öl haza terve, isındt a föväros flöräjät vizs- 
gältam. Rövid mäjusi (Gyenes), többszöri jJüniusi, jüliusi, augusztusi &s szeptemberi 
excursiöiimon a Balatonmellek flöräjäban nekem nem annyira a viritäs sietsege 
vagy kesedelme volt szembetünd a budai hegyekevel szemben, hanem az, hogy a 
termeszet rombolö eröi a Balatonmellek viragszönyegeböl szamtalan ekesseget ki- 
teptek £s küirtottak, Budapest flöräja termeszetszerien sokkal kimeltebb, gazdagabb 
es többtagü, meg az individuum is nagyobbszämu. A nagy hiäny alig enged arra 
gondolnom, van-e sietseg vagy kesedelem e ket videknek különben egy földrajzi 
taghoz (pusztai vegetati6) tartoz6 növenyzete közt. 
Hogy a Balatonmellek meg Budapest flörajänak virägzäsbeli keves eltereset 
läthassuk, ime nehäny peldäja a jellemzöbb füveknek: Az Jris arenaria Gyenes 
völgyeiben mäjus 4-&n virit, körülbelül mint a budapesti Räkos homokjän. — 
A Hieracium cymosum var. psendosabinum, u. i., ugyanekkor; a budai Zugligetben 
is körülbelül ugyanekkor, de toväbb is virit. — A Genista pilosa (a Coronilla 
Emerus-szal) csaknem akkor särgitja Gyenes völgyeinek lejtöit, a midön a budai 
Zugligetet. — Az Alyssum montanum-nak tavaszi alakja (var. vernale Schurr.) mäjus 
4-iken Szoros-Hadban mär elviritott, a var. ramosum-ja fejledezett mint Budän, 
ugyanez gyümölcsözik toväbb meg jüliusban is — A Pulsatilla nigricans ugyanott 
mäj. 4-En volt virägzäsänak teljessegeben. — Budän a Färshegyen 1893. mäj. 18-än 
meg javäban nyilott a Glecoma hirsuta, a Badacsony tetejen jünius 4-&n meg 
eleg nyilott, de a nagyobb resze (mert a tetön böven nö) mär elvirägzott. — 
A Galium Austriacum Jaco. var. Balatonense itt ugyanekkor a delkeleti lejtön javä- 
ban virit, Budaörs Csiki-hegyen jünius 8-än a virägzäsnak csaknem ugyanabban a 
städiumäban van. — A Scutellaria Columnae Szt.-Kiräly-Szabadja Malomvölgyeben 
1894. jun. 19. viritott, a budai Härshegyen egesz jtiniusban virit. A hatäs csak azert 
mäs, mert amott keves, a Härshegyen pedig tömentelen. 
Jülius közepe täjän &s augusztusban a Balatonmellck flörajanak tetemesebb 
resze szintugy lepörzsölödik, mint a föväros erdötlen lejtöin. A pusztuläs amott, 
az egyformäbb hegylejtön &szrevehetöbb. A magyar föväros körül a vegetatiö elet- 
kellekei, a termöhelyek sokkal vältozatosabbak, a növeny a forrö nyäron megis több 
menedekhelyre taläl, tehät a föväros többfele helyen nyäron is több virägot läthatunk. 
Ez bizonyos tekintetben a föväros növenyzetenek nagyobb tartössägät ärulnä el. 
Szöval a Balatonmellek meg a föväros videke növenyzetenek fejlödese közt, 
195 
