A viritäs különösseget. 
293 
A Balaton melleken az Ösz a tavasznäl melegebb &s j6 esös leven, 6szkor 
vagy augusztus vegen egesz üj flöra kezd viritani, majdnem mint a mediterrän 
flöräban. Mig a tavaszi virägzäskor a havasi ereklyek, a nyäri meg az öszi flörä- 
ban a mediterrän meg a pusztai vegetatiö tagjai viritanak. Balaton-Füred hegyein 
a Sternbergia colchiciflora aug. vegen es szept. elejen könnyebben lelhetö, mint ma 
a nagyterjedelmü budai hegyeken, Ez a sajätsägos Öszi vegetatiö Altalänos jelenseg 
hazankban nemcsak az Alföld szikjen (Peucedanum officinale, Linosyris villosa, Aster 
sedifolius L.! |A. acris L., A. punctatus W. et Kır.|, Artemisia monogyna, Statice 
Gmelini), nädasäban, füzeseben (Tanacetum uliginosum) &s homokjäan (Peucedanum 
arenartum, Colchicum arenartum, Corispermum, Artemisia Pontica, A. annna stb.), 
a hol ösz fel€ olyan vegetatiö nyilik, a mins hazänknak mäs helyen es egyebkor 
ismeretlen, de az erdötlen hegylejtön, mely az Alföldre tekint (Budapest, Nagy- 
värad, Versecz stb.), valamint a Balaton fölött is szembe tünik. Itt tehät a tel kive- 
televel minden evszaknak megvan a maga jellemzetes füve. Tül-a-Dunännak öszi 
flöräja annäl nevezetesebb, mert bizonyos faja (Allium moschatum, Scilla autu- 
mnalıs, Artemisia saxatilıs, Hieracium Sabaudum, H. borcale, Diplachne serotina, 
Sternbergia stb.), ugyanaz, a melylyel a mediterrän videken az öszi flöra ebred. 
A balatonmelleki öszi flöra nem tart sokä, ezert ıllö mödon nem pompäzha- 
tik, s nincs olyan gazdag &s vältozatos, mint a fövärose, bär delibb jelensegei 
(Seilla autumnalis, Artemisia saxalilis) a föväros hatäräig nem jutnak. A Balaton- 
mellek flöräjänak öszi nyilatkozäsa azonban annäl nevezetesebb, mert nem elszört 
jelensegekb6öl alakül, hanem hatärozott csalädok &s genuszok többsegenek s az 
individuum nagy seregenek rendes virägzäsa. Ez egyszersmind annak a tanubizony- 
säga, hogy ez az Ööszi tünemeny helyi viszonyainkkal regöta hatärozottan összefügg, 
a regen elmult idökben gyökeredzik, mint mäs klimänak a szülemenye, a mely 
most a mi öszi idönkhöz alkalmazkodni kenytelen. 
Ilyen jellemzök a Balaton menten, valamint a föväros körüil is az öszi ernyö- 
sek, köztök van a legkivälöbb bennszülött, a Seseli leucospermum. I\yen a Palimbia 
carvifoha, Seseli hippomarathrum, S.annuum, S. variım, S. glaucum, Peucedanum 
Alsatieum, P. oreoselinum, Libanotis montana, elvadult petrezselyem, Dupleurum 
badıum, B. tenuissimum, B. affine, B. falcatum, Siler trilobium.: 
Öszi jelenseg a ven borostyän virägzäsa is, a fiatal nem virit. 
Öszi jellemzö keresztesviragü a Brassica elongata. 
A feszkesek közül 6szi az Aster Amellus var. kinctorius, Carlina vulgaris, 
Linosyris, örvenygyöker, Centaurea stenolepis, Inula vulgaris, Achillea Pannonica, 
Leontodon autumnalis, kivälöan' pedig ürömfaj': Artemisia Pontica, A. scoparia, 
A. Anstriaca, A. campestris, A. saxatilis, Ez az utöbbi gyakran meg sept. elejen 
sincs keszen a virägzäsäval, csodälni kell, hogy tudott megis Füred hegyein (föld- 
beli hajtäsairöl is) oly tömentelenül elszaporodni. K&sö virägzäsa videkünkön rä 
nezve kenyszerällapotot ärul el. Mäsforma, melegebb evszakböl maradt itt. Jel- 
lemzö az öszi Hieracium-ok (H. racemosum, H. Sabaudum, H. boreale, H. umbel- 
latum) serege a Badacsonyon, a Taraxacum serotinum a pontusi földretegen. 
A helyakütfelek közül a Scabiosa canescens, Succisa inflexa, S. succisa. 
A vitorläs virägti köztl Genistäk, Cytisus serotinus. 
' «In Hungaria interamni». L. Species plantarum I, 1753, 874. old. 
” A tavasznak is van jellemzö ernyöse: Trinia, Physocaulus. Schouw elnevezese (151. old.) 
tehät jöl illik videkünkre, 
