294 A viritäs különössegei. 
A mälyvafelek közül az Althaeca cannabına, A. micrantha. 
A tätogatök közül a Veronica longifolia, az ökörfarkkör6 fürtjenek sarjadzäsa. 
A kakasczimerfelekböl az Odontites linifolia seregesen, O. serolina, Euphrasıa 
cucullata, E. Kerneri. 
Az ajakosak köztl a sok menta, a Zeuerium Pannonicum stb. a parton kivälö, 
Calamintha intermedia a hegyen. 
Csengetyükefele: Campanula tenuifolia. 
A leples ketsziküiek közül szämos lösöska, laboda, libatalp, Salsola, Kochia 
prostrata, keserüfü stb. erese. Az Ööszi jelenseg a makkeres meg a cserzö gubacs. 
A szüret szezonnövenye a zsidöcseresznyenek pirosodott kelyhe, meg az isza- 
lag pelyhes termesbokretäjäval. 
A Melanthaceäkböl a kikirics, meg a Veratrum mıgrum. 
A liliomfelek közül az Allum moschatum, meg a Scilla autumnalıs serege. 
A rokon amaryllisfelek közül a Sternbergia colchiciflora nevezetes, mig a 
makkhulläs, a lomb särguläsa &s hulläsa az evi eletmüködes megszüneset jelzi. 
A Balatonmellek eredetisege kivälöan a tavaszi es Öszi virägzäsban nyilatkozik. 
Mind a tavaszi, mind az Öszi flöra a nyärinäl termeszetszerien kevesebbtagü, de az 
igazi tavaszi &s igazi Ööszi majd mind jellemz6. A gazdagabb nyäri flöraban jobban 
eltünik a kevesebb eredetiseg. De belöle az a tanülsäg is vonhatö, hogy a nyär 
idöjäräsa a mäsvideki növenyek meghonosodäsära megfelelöbb, ezert a mindenfelöl 
jött fü nyäron majdnem jellem nelkül jobban keveredik, mig öszkor Es tavaszkor 
inkäbb a hasonlö videkröl erkez6 egynyäreltü fü honosodik (285. old.). A Vicıa 
sparsiflora behurczoläsänak ilyen Ertelemben a tavaszi viragzas mondana ellene. 
Igy derül ki jobban a tavaszi €s öszi virägok eredetisege &s nevezetessege. 
A Balatonmellek flöräjäban a mäsodvirägzäs se nagy ritkasäg. Legelöször 
emlitem a meghonosodott amerikai äkäczfät vagy koronafät, mely üj hazäjäban 
mäsodvirägzäsät nyäron nem ritkän ismetli. Igy 1893. aug. 18-än Lepseny €s Sze- 
kesfehervär körtil, 1896. aug. 6-än Siöfok környeken nyilott.' Ez hazänkban gya- 
kori. Legelöször RÖMER a bakonyi Csernye hatäräböl 1859. aug. 20. jegyzi fel.? 
En 1880. jül. 23. Hatvan mellett, 1887. aug. 7. Vesztö, 1887. aug. 12. Okäny 
(Bihar)? körül, 1888. jül. 11. Räkoson (Budapest), 1894. jül. 7. Rönädfän (Baranya) 
böven, jül. 8. Simontornyän, aug. 16—23. Vesztön, de mäs esztendök augusztus 
haväban is (1887—94) lättam, ügy hogy az akäczfa mäsodvirägzäsa alvidekünkön 
meglehetös ältalänos s a nepdal is megörökitette, hogy 
«Ketszer nyilik az äkäczfa viräga» (E. Koväcs GyUuLa).® 
A Cotoneaster-en Balaton-Füreden jülius közepen, Budän jünius elejen lätni 
nehäny mäsodvirägot (az 6-budai szikläs hegyeken). 
A Salix amygdalina nyari es Öszi virägzäsa (S. semperflorens Host, var. sero- 
tina KovArs) hazankban gyakori, a Balatonnäl azert nem nagyon szembetünd, 
mert e bokor itt eleg ritka. 
A Colutea arborescens meg a vörös gyürüfa Kenesen 1893. aug. 18-än nyilott, 
ı BorsAs: Kert, 1896. evf. 877. old. — ” A Bakony 89. old. 
3 Borsäs V.: Österr. Botan. Zeitschr. 1887. 403. old. 
ı V, ö. PErHö GyuLa: Gyümölcsös &s virägos aranyalmafa Zalavärmegyeben, Term.-tud. 
Közl. 1899. 596—97. old. 
