A viritas különössegei. 295 
az utöbbik, a bodza! meg a Helianthemum helianth. Füreden is u. e. aug. 20. — 
Tül-a-Dunän ezek mäsodvirägzäsa nem különös ritkasag. 
A Potentilla arenaria meg az Ononis occulta Aräcs hegyein 1893. aug. 20-an 
mäsodizben virit; emez Füred Tamäshegyen 1894. szept. 9-En is virägzott, noha 
Sımkovics 1873. aug. 21. ugyanitt mär teljes elszaradasät lätta. 
A Coronilla Emerus Gyenes völgyeiben 1893. szept. 4, a Badacsonyon 1893. 
szept. 6, 1897. szept. 2, Vaszoly m. 1897. szept. 4. viragzott mäsodizben. 
A Cytisus aggregatus Keszthely körül nyäron rendesen virägzik, meg pedig 
nem ritkän a (. leucotrichus nevü tavaszi vesszÖs Cs fürtszerü virägzäs töveröl. 
A törpeszärü ibolyäk nyäri gyümölcsözese (161. old.) a földben sajätsägos 
möd a levegöiböl a földbeli Eletre valö hanyatlasnak, a tavaszi szäras V. sulvestris 
meg a V. mirabilis 1897. szept. 2-än a Badacsonyon a virägät ill. a k&sö termeset 
mutogatta. Heviz mocsaras helyein 1893. jülius vegen Es szept. elejen a Caltha 
böven virägzott. Gyenes völgyeiben a ZPolygala amara var. Balatonica 1896. jül. 
mäsodik feleben virägzott. Elsö virägzäsa mäjus eleje. E peldäval a telizöld füveink 
mäsodvirägzäsa? gyarapodott. Ilyen a tavaszi Zusula prlosa var. autumnalıs is, 1899. 
aug. mäsodik feleben Barlangliget körül gyakori, Ustilago Luzulae Sacc. is van 
rajta (Buchenau in lit.), de a sereges mäsodvirägzäst aligha ez okozta. 
A Carex Oederi ritka säs, a mely öszkor mäsodizben Erlel gyümölcsöt. 
Hogy a vizi fü virägzäsa evenkent egyenletesebb Es folytonosabb, a 46. old. 
emlitettük. Peldakepen a Nymphaea Lotus hazankban aprilis vegetöl novemberig 
virit. A Balatonban ugyanaz a fü alkotja a nyäri meg az öszi flörät, t. i. a hinar. 
Az evszakbeli mäsformasäg a Balaton melleken. 
Az evszakbeli mäsformasäg ismerete nem regi. KERNER? 1882-ben a rojtos- 
torku Gentiana-kat välasztja Aestivales Es Autumnales csoportra, azutän bövebben 
Wertstem* dolgozta ki, 6 is, s utäna többen monografikus munkajokban £rtekesi- 
tett@k.’° Ha ugyanaz a fa vagy fü a virägzäsät nyär derekän vagy öszkor megismetli, 
ugyanaz a vältozatlan tö sarjasztja.a tavaszi Es nyäri virägokat, egyeb morfologiai 
belyegvältozäsa nelkül. Nemely növeny evi eletmüködesenek azonban nem az 652 
vet veget, hanem mär a tavasz vege vagy a napfordulat (solstitium). Fzeknek a 
füveknek evi eletmüködese ezzel be van fejezve;, hagymäjok, gumöjok, tökejök 
vagy elhullott magjok az esztendö nagyobb reszet lätszatunkra pihenöben tölti es 
värja a következö tavasz viruläsät, hogy vele 6 is üjra virulhasson. 
Az ilyen növeny kevesebb szäma azonban, a mely Evi eletmüködöset sol- 
stitium elött vagy ennek idejeben befejezte, ezutän üj generatiot, mäs alakot fej- 
leszt, hihetöleg nem az idei magböl. Fzeknek a magva valamikor, valami okböl 
talän mäs videkre, vagy mäs hegyi magassagba jutva, tavaszkor, a kellö idöben 
nem csiräzhatott, nyär elejen kezdett csiräzni, azutan a nyari fejlödest Es virägzäst 
! Mäsodizben is virit egy nyäron: 1888. jülius 16 a Zugligetben, 1894. jülius 3-äAn a Svab- 
hegyen, 1899. jülius 23.—aug. 10. Gänöczon, itt a virägzat sarjadzäsäval. 
® Vasvarm. növenyföldr. 118. old. 
® Schedae ad fl. exsicc. Austro-Hungar. II. 124. old. 
* WETTSTEIN : Saison-Dimorphismus, Berichte der deutschen botan. Gesellsch. 1895. 303— 13. 
> Läsd Borsäs V.: A fogörömfü hazai fajairöl; Termeszetrajzi Füzetek, 1898. 442—47. old. 
