296 Az evszakbeli mäsformasäg a Balaton melleken. 
megszokta &s ällandöan ätörökölte. Eleinte a tavaszi meg a nyari fejlödes füve 
között morfologiai különbseg aligha volt, vagy szembeszökö nem volt. De mint- 
hogy a tavaszi idö es ällapot hatäsa a füre mäs mint a nyarie, s minthogy a 
tavaszi meg anyäri alak mäs földben Es az Evszakon kivül is, meg mäs termeszeti 
ällapotban volt kenytelen fejlödni, virägozni es gyümölcsözni; lassankent, eleinte 
apröbb, kesöbb szembeötlöbb morfologiai belyegenek kellett fejlödni, a melyröl 
azutän a tavaszi vagy nydrelösö alakot vagy elterest (aberratio verna, postverna, 
praesolstitialis, praeaestiva) a nyäri vagy nyarkövelö elteres-töl (aberratio aestiva, 
postaestiva, postsolstitialis) a vizsgalö eles szeem könnyen megkülönböztetheti, meg 
szäritott ällapotäban, gyüjtese idejenek följegyzese nelkül is Ilyen Tihanyon az 
Androsace longifrons a tavaszi A. maxima-böl kialakulva. Nagy figyelemre meltoö ez, 
hogy a növeny szervezete a korai vagy kesö virägzässal igy harmonial. A viräg- 
zäs idejenek a morfolögiai belyegekkel valö megegyeztetese üj iräny, a melynek 
nyomän a növenysystematikaban, biologiäban, söt a növenygeografiäban is bizto- 
sabban boldogulhatunk. ; 
Lätni valö, hogy növenyeink resze nem hasznälja föl evenkent valö fejlöde- 
sere az esztendei vegetäläs kellö idejet, megelegszik mintegy a felevel vagy meg 
kisebb reszevel, az esztendö elejeböl; a többi rä nezve kEnyszerü pihenes. Neme- 
Iyik kesett mag fejlödesenek inkabb az esztendö mäsodik fele kedvezöbb, az esz- 
tendönek talan nedvesebb eleje keszteti tavaszi veszteglesre. 
A nyarelözö meg a nyärkövetö elteresnek nem nagyon szembeötlö különb- 
seget eleinte a florista Eszre sem vette vagy csak nemely elesebb-szemü lätott 
valami elterest, mint faj vagy fajtät ismertette is, de az evszakkal valö szoros 
kapcsolatröl keves sejtelme volt. A különbseg nem is lehetett nagy, mert a növeny 
esztendöröl-esztendöre £Eszrevehetetlenül, csak lassacskän vältoztatja belyeget, s mig 
a lassü vältozäs az embernek szemebe is ötlik, könnyen ezer esztendök telhetnek 
el. Kellö helyen, pl. kertben a valtozas hamarabb, gyakran nagyon hamar lathatö. 
Ezert lät a botanikus az «ügynevezett rossz fajokon» belyeget, a mely mäs test- 
verfajaetöl meglehetösen elüt, de meg sokan elegendönek nem tartjäk, hogy rä 
mas Uj fajt alapitani lehessen. Ez az alakulo belyeg (nota futura, n. nondum per- 
fecta), mert valöban nagy idö mulva annyira kialakül, hogy üj fajt elesen valaszt- 
hat el. Mäsok valtoso belyeg-nek nevezik (nota variabilis), valöban vältozik is azaz 
a kialakulas, jobban mondva a folytonos vegtelen vältozas fele közeledik, de valami 
fizikai ok visszahanyatläsra, visszaesesre is kenyszeritheti, de alakuläsa. ennek is 
ugyanaz lehet. Ilyen alakulö, tehät meg nem tetemes belyeggel. ter el egymästöl 
az evssakbeli mäsforma-sag ket alakja. Az Evszakbeli mäsformasäg (saisondimorfis- 
mus) tehät az a sajätsäg, midön eleinte egy szülö magvänak ivadeka tavaszkor Es 
nyäaron avagy Ööszkor nem nagy morfologiai elteressel virägzik. 
Ha ket testverfaj között, mely evi fejlödeseben egymässal az Evszak szerint 
valtakozik, nagyobb &s ällandö systematikai különbsegek vannak, akkor külön faj- 
nak, nem evszakbeli mäsformasägnak szokäs mondani. Ilyen a Zeucojum vernum, 
meg a 2. aestivum, a Spiranthes aestivalis es Sp. autumnalis, a härsfa (292. old.). 
A kikiriesnek meg a säfränynak is van Ööszi &s tavaszi faja, pl. a Crocus vernus Es 
Crociris Banaltica (Crocus irıdiflorus, v. ö. 181. old.). Evszakbeli mäsformasäg van a 
korabban (boldogasszonyalma, sz.-ivänalma) Es kesöbben erö gyümölcsök  között. 
Nagyon regen kialakult evszakbeli mäsformasäg a kajszin es Öszi baraczk. 
