4z evszakbeli mäasformasäag a Balaton melleken. 
DD 
\o 
ST 
De soknak mind a ket alakja nincs meg. Ilyen a Balatonnäl: 
lavaszi 
a Veronica praecox, 
a » verna, 
Adonis vernalis, melynek inkäbb monstrosus 
kesö elterese az Adonis Soproniensis 
Mysgind. 
Scilla bifolia. 
(Rumex pseudonatronatus, Bekesvm.) 
öszi 
Taraxacum serotinum, 
Hieracium serotinum, 
Colchicum autumnale, kiveteles tavaszi alakja 
a C. vernale Hoff. 
Sternbergia colchiciflora, 
Scilla autumnalis, 
Gentiana Carpaticola. 
A saisondimorfismus valösägos alakjai a Balaton melleken: 
Nyar elött: 
Az Erigeron leucopappus, a nyärelözö elteres, 
lapos nyelvforma leveleivel, 
E. praecox, nycelvforma lev., röt böbitäval, 
A Calamintha intermedia jüliusban egyszerübb, 
fürtszerübb virägzatäval, 
A Coronilla Emerus var. depressa kurtäbb s 
a földre heveredö szäräval, 
A Dianthus Hungaricus alacsony, ägatlan vagy 
esaknem ilyen szäräval, keves viräga 
alatt 1—2 pär pikkelye van, föleg szik- 
läs helyen, 
Az Alyssum montanum (vernale) aprobb virä- 
gäval, sürübb fürtjevel es ägatlansägäval. 
A Linum dolomiticum alacsony, kisebbvirägu, 
a töven meddö sarjakkal, 
Az Odontites rubra Huds. ägatlan vagy keves- 
ägü, legfelsö pär äga meg a legalso vi- 
räga közt nincs közbeiktatott level, a 
mely mellöl viräg nem fakad, tehät mind- 
järt a legfelsö pär äg utän viräg sarjad- 
zik a level töveböl, 
Euphrasia Kerneri var. praeaestiva, ugyanigy, 
Rhinanthus goniotrichus, ugyanigy, 
» hirsutus, » 
A Potentilla arenaria levelkeje kurtäbb, szelc- 
sebb, ek mödjära kevesbbe& keskenyedik. 
Achillea setacea, 
A Typha minima 
Carex lepidocarpa, 
Veronica polita, 
Androsace maxima 
A Nymphaea thermalis 
A Gypsophila arenaria Gyenesen nem annyira 
ägas, alacsony (juül.), 
Trinia glauca, 
Pctasites hybridus. 
Hieracium rigidum), 
Nyaron vagy 0852kor : 
az E. crispulus, a nyärkövetö alak, kurtäbb 
bodros vagy csavargös leveleivel 
E. serotinus. 
a C. intermedia sokkal ägas-bogasabb viräg- 
zatäval. 
kesöbb a C Emerus magas, egyencs szäräval. 
a D. serotinus magasabb Es ägasabb szäräval, 
többvirägü, kelyhe alatt többnyire hä- 
rom pär pikkelye van; kivält a homo- 
kon. 
Az A.ramosum nagyobb virägjäval, lazäbb,nyul- 
tabb virägzatäval Es ägasabb termetevel. 
A L. flavum magasabb, meddö sarj nelkül. 
Az O. odontites ägasabb, legfels6 pär äga 
meg a tetözö. fürt legalsö viraga közt 
több pär level van, a mely mellöl viräg 
nem sarjadzik. 
E. Kerneri, ugyanigy. 
Rh. interfoliatus, ugyanigy. 
Rh. patulus > 
A P. arenaria var. percuneata levelkeje hosz- 
szabb, a töve felE Ek mödjära hosszan 
keskenyedik ; molyha kisse lazabb. 
A. Pannonica. 
nyarıja a T. Martini Jord. nem nö az orszägban, 
vagy kihalt, tehät geografiailag is elkü- 
lönzödik. 
C. flava. 
var. autumnalis, hosszabb virägnyellel. 
jülius közepen Tihanyon, hosszu levellel. 
a N. Lotusnak nilusi k&sö virägzäsähoz kepest. 
A Räkoson sokkal magasabb &s ägasabb (aug,., 
szeptemb., okt.). 
T. Kitaibelii. 
var. foliosus. 
H. boreale. 
