Az evszakbeli mäasformasag a Balaton melleken. 299 
A Vicia Cassubica var. serotina a Badacsonyon s Budän a Härshegyen (szeptemb.) kevessel 
kopaszodottabb, fürje 3—7 virägü, a levelnel ketszer rövidebb, levelk&je, valamint a viräga valami- 
vel apröbb, tehät a mediterrän V. Adriaticahoz közeledik. 
Söt a kikiriesfelek csalädja is a liliomfelekkel szemben, mondhatni, ilyen &v- 
szakbeli különbseg, fajai leginkäbb nyäron Es öszkor virägzanak. Ezek tehät mintegy 
evszakjelzö növenyek. Söt, ha a hazankban mäsutt ismeretes virägzäsbeli jelenseget 
is tekintetbe veszszük, a Balatonmellek nemely növenyenek az Evszak szerint härom 
formäja is lehet (saisontrimorfisinus), pl. 
Tavaszszal: Nyar elejen : Oszszel: 
Cytisus leucotrichus, vesszös, C. aggregatus, gömbforma cso- C. serotinus, fürtszerü vırag 
fürtszerü virägzata a tavali portos virägzattal, a nyarelözö, zattal, mely az idei hajtäs- 
ägböl fakad! (60. äbra ace). idei hajtäs tetejEn, d/ lemetszve. boöl fakad, 
mm nn nn on nen ee 
Ez a tavaszi €s nyärelözö alak egy tövön is egyesül, mint 
C, leucotricho-aegregatus (60. äbra, c2). 
Cytisus Ratisbonensis, ügy C. Marilauni, mint fent (Galiczia). C. horniflorus, fürtszerü viräg- 
mint a €. leucotrichus. zata idei selymesszörü, friss 
hajtäsbol fakad.”? 
Hieracium praecox, hosszü A H.silvaticum levelnyele kurtäbb, A H. vulgatume több vagy 
levelnyelü, szära leveltelen vagy aligleveles, soklevelü 
Az evszakbeli mäsformasäg nyomän megkülönböztetett nyärelözö es nyär- 
követö fajokkal vagy alakokkal a fajok szäma szaporodik, de a növeny termeszete, 
viragzäsbeli sajätsaga Es biolögiai magaviselete jobban megvilägosodik. Az üjabban 
fölismert belyeg es älland6 jelenseg alapjäan gyarapodö faj annak, a ki alaposan 
müveli a systematikät &s öszinte szivvel szereti a botanikät, baj vagy teher nem 
lehet, csak az elteresek Es jelensegek termeszetszerlien Es ättekinthetöen legyenek 
rendezve. A botanikänak ez a resze meg egesz a kezdeten van, a nomenklaturai 
mozgalmak, lehet, majd itt is döntenek. A hol a különbseg nem tetemes, vagy 
csak a termetre vonatkozik (Ahinanthaceak), ott vagy valami közös nev (interfoliata, 
praeaestiva, postaestiva) vagy a varietas mödjära valö megnevezes ajänlatos, s pedig 
annäl inkäbb, mert a Rhinanthacedk interfoliatiöjät ncmcsak a nyäri virägzäs idezi 
elö, hanem a nedves, homokos talaj is. Ilyen helyen en a Frstularia gomiotricha- 
nak Es 7. crısta galli-nak a föväros körül (Csepelsziget, Soroksär, Alberti-Irsa) 
mäjus mäsodik feleben gyakran lätom az interfoliatus, mäsutt nyäron virägzö alak- 
jJät, tehät jöval elöbb a postsolstitialis idönel, — Azt is tapasztaltam, hogy jülius 
hönapban a praesolstitialis alakok kesett alakjai, meg a postsolstitialis alakok sie- 
többjei között a különbseg ingadozik. 
ı V. ö. Borsäs V.: A zanötbokor virägzäsa, kapcsolatban az Evszakkal. Pötfüzetek, 1898. 
158—64. old. A tavalyi ägat a gyakorlott szem a szineröl, kopott szörözeteröl könnyen megkülön- 
bözteti. Morfologiailag kivält arröl ismerjük meg, hogy sajät levelzete nincs, mely a tavalyi ägon 
a rendes levelälläs törvenyet követne; e levelek taval Ööszön lehullottak. Az a level, a mely az 
ilyen fürtszerü aranyos vesszön van, az idei es a virägot fakaszt6ö kurta hajtäsnak alsöbb levele, 
A fejvirägzatos nyäri Cytisus-ägon rendeshelyzetü, idei levelek vannak. 
® Monori erdö (1887. jün. 9.), Kirälyhägö (Csücsa, 1897. jül. 13. Richter Lajos). 
